# Euroopan unionin C 422/17.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 422 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta17. joulukuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 422

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta17. joulukuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2015/C 422/01 | Yhteenveto EU:n tutkimusalan yhteisyrityksiä koskevien tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten tarkastusten tuloksista: varainhoitovuosi 2014 | 1 |
| 2015/C 422/02 | Kertomus ARTEMIS-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus | 9 |
| 2015/C 422/03 | Kertomus Clean Sky -yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset | 17 |
| 2015/C 422/04 | Kertomus ENIAC-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaukset | 25 |
| 2015/C 422/05 | Kertomus ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen vuoden 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus | 33 |
| 2015/C 422/06 | Kertomus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus | 51 |
| 2015/C 422/07 | Kertomus innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset | 61 |
| 2015/C 422/08 | Kertomus SESAR-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus | 70 |
| 2015/C 422/09 | Kertomus ECSEL-yhteisyrityksen kauden 27. kesäkuuta–31. joulukuuta 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus | 80 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2015/C 422/01

Yhteenveto EU:n tutkimusalan yhteisyrityksiä koskevien tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten tarkastusten tuloksista: varainhoitovuosi 2014

1

2015/C 422/02

Kertomus ARTEMIS-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

9

2015/C 422/03

Kertomus Clean Sky -yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset

17

2015/C 422/04

Kertomus ENIAC-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaukset

25

2015/C 422/05

Kertomus ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen vuoden 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

33

2015/C 422/06

Kertomus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus

51

2015/C 422/07

Kertomus innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset

61

2015/C 422/08

Kertomus SESAR-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus

70

2015/C 422/09

Kertomus ECSEL-yhteisyrityksen kauden 27. kesäkuuta–31. joulukuuta 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

80

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/1

---

Yhteenveto EU:n tutkimusalan yhteisyrityksiä koskevien tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten tarkastusten tuloksista: varainhoitovuosi 2014

(2015/C 422/01)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-7 | 2 |
| Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuntojen perustana olevat tiedot | 8-11 | 3 |
| Tarkastustulokset | 12-24 | 3 |
| Lausunnot tilien luotettavuudesta | 12 | 3 |
| Lausunnot tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 13-15 | 3 |
| Tiettyjä seikkoja painottava kappale: EU:n rahoitusosuus ITER-hankkeen kuluista | 16 | 4 |
| Huomautukset: eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaisiksi | 17-22 | 4 |
| Talousarvio- ja varainhallinto | 18 | 4 |
| Sisäiset kontrollit | 19-20 | 5 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 21 | 5 |
| Komission toteuttama toinen väliarviointi | 22 | 5 |
| Johtopäätökset | 23-24 | 5 |
| LIITE I – | Yhteisyritysten tulot (talousarvioon otetut tulot, vahvistetut saamiset ja toteutuneet tulot) ja henkilöstötaulukot |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-7

2

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuntojen perustana olevat tiedot

8-11

3

Tarkastustulokset

12-24

3

Lausunnot tilien luotettavuudesta

12

3

Lausunnot tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

13-15

3

Tiettyjä seikkoja painottava kappale: EU:n rahoitusosuus ITER-hankkeen kuluista

16

4

Huomautukset: eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaisiksi

17-22

4

Talousarvio- ja varainhallinto

18

4

Sisäiset kontrollit

19-20

5

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

21

5

Komission toteuttama toinen väliarviointi

22

5

Johtopäätökset

23-24

5

LIITE I –

Yhteisyritysten tulot (talousarvioon otetut tulot, vahvistetut saamiset ja toteutuneet tulot) ja henkilöstötaulukot

6

| LIITE II – | Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 esittämät huomautukset |
| --- | --- |

LIITE II –

Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 esittämät huomautukset

8

JOHDANTO

| 1. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti EU:n tutkimusalan kahdeksan yhteisyrityksen tilinpäätökset 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) (1). Kyseessä ovat seuraavat yhteisyritykset:






  — | F4E (ITER) – fuusioenergian kehittäminen |
| --- | --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti EU:n tutkimusalan kahdeksan yhteisyrityksen tilinpäätökset 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) (1). Kyseessä ovat seuraavat yhteisyritykset:

—

F4E (ITER) – fuusioenergian kehittäminen

| — | Clean Sky – puhdas lentoliikenneteknologia |
| --- | --- |

—

Clean Sky – puhdas lentoliikenneteknologia

| — | Artemis – sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (2) |
| --- | --- |

—

Artemis – sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (2)

| — | IMI – innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite |
| --- | --- |

—

IMI – innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite

| — | ENIAC – nanoelektroniikka (3) |
| --- | --- |

—

ENIAC – nanoelektroniikka (3)

| — | FCH – polttokenno- ja vetyteknologia |
| --- | --- |

—

FCH – polttokenno- ja vetyteknologia

| — | SESAR – uuden sukupolven eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. |
| --- | --- |

—

SESAR – uuden sukupolven eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä.

| — | ECSEL – elektroniset komponentit ja järjestelmät (4). |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroniset komponentit ja järjestelmät (4).

| 2. | Euroopan unionin lisäksi yhteisyrityksen osakkaina voi olla erilaisia julkisia ja yksityisiä yhteistyökumppaneita, jotka osallistuvat yhteisyritysten toteuttaman toiminnan rahoittamiseen. Komissio edustaa unionia yhteisyrityksissä. Yhteisyritykset toimivat joko kahdenvälisellä mallilla, jossa osakkaina ovat Euroopan komissio ja asianomainen toimiala, tai kolmenvälisellä mallilla, jossa ovat mukana myös jäsenvaltiot (5). Yhteisyrityksillä on tärkeä rooli tutkimuspolitiikan täytäntöönpanossa yksittäisillä aloilla. |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin lisäksi yhteisyrityksen osakkaina voi olla erilaisia julkisia ja yksityisiä yhteistyökumppaneita, jotka osallistuvat yhteisyritysten toteuttaman toiminnan rahoittamiseen. Komissio edustaa unionia yhteisyrityksissä. Yhteisyritykset toimivat joko kahdenvälisellä mallilla, jossa osakkaina ovat Euroopan komissio ja asianomainen toimiala, tai kolmenvälisellä mallilla, jossa ovat mukana myös jäsenvaltiot (5). Yhteisyrityksillä on tärkeä rooli tutkimuspolitiikan täytäntöönpanossa yksittäisillä aloilla.

| 3. | Tilintarkastustuomioistuin on aiempien vuosien tapaan tarkastanut toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. On kuitenkin syytä tuoda esiin, että vuonna 2014 kahden yhteisyrityksen (F4E – ITER ja SESAR) tilinpäätöksen tarkasti ensimmäistä kertaa riippumaton ulkoinen tarkastaja (tarkastusyritys) EU:n varainhoitoasetuksen 208 artiklan 4 kohdan ja erillisvirastoihin ja muihin elimiin sovellettavan uuden varainhoidon puiteasetuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan. Kyseisiä tilinpäätöksiä koskevassa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa otettiin huomioon riippumattoman ulkoisen tarkastajan suorittama tarkastustyö ja tarkastajan havaintojen perusteella toteutetut toimet. Muiden yhteisyritysten tilinpäätökset tilintarkastustuomioistuin tarkasti itse. |
| --- | --- |

3.

Tilintarkastustuomioistuin on aiempien vuosien tapaan tarkastanut toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden. On kuitenkin syytä tuoda esiin, että vuonna 2014 kahden yhteisyrityksen (F4E – ITER ja SESAR) tilinpäätöksen tarkasti ensimmäistä kertaa riippumaton ulkoinen tarkastaja (tarkastusyritys) EU:n varainhoitoasetuksen 208 artiklan 4 kohdan ja erillisvirastoihin ja muihin elimiin sovellettavan uuden varainhoidon puiteasetuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan. Kyseisiä tilinpäätöksiä koskevassa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa otettiin huomioon riippumattoman ulkoisen tarkastajan suorittama tarkastustyö ja tarkastajan havaintojen perusteella toteutetut toimet. Muiden yhteisyritysten tilinpäätökset tilintarkastustuomioistuin tarkasti itse.

| 4. | Tässä yhteenvedossa esitetään pääpiirteittäin tulokset, jotka tilintarkastustuomioistuin on saanut yhteisyrityksiä koskevista vuotuisista tarkastuksistaan varainhoitovuoden 2014 osalta. Tarkoituksena on auttaa lukijaa analysoimaan ja vertailemaan tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomuksia, jotka koskevat yhteisyritysten vuoden 2014 tilinpäätöksiä. Tilintarkastustuomioistuimen julkaisemat erityisvuosikertomukset sisältävät sekä tilintarkastustuomioistuimen lausunnot ja huomautukset että yhteisyritysten vastaukset. Yhteenveto ei ole tarkastuskertomus eikä lausunto. |
| --- | --- |

4.

Tässä yhteenvedossa esitetään pääpiirteittäin tulokset, jotka tilintarkastustuomioistuin on saanut yhteisyrityksiä koskevista vuotuisista tarkastuksistaan varainhoitovuoden 2014 osalta. Tarkoituksena on auttaa lukijaa analysoimaan ja vertailemaan tilintarkastustuomioistuimen erityisvuosikertomuksia, jotka koskevat yhteisyritysten vuoden 2014 tilinpäätöksiä. Tilintarkastustuomioistuimen julkaisemat erityisvuosikertomukset sisältävät sekä tilintarkastustuomioistuimen lausunnot ja huomautukset että yhteisyritysten vastaukset. Yhteenveto ei ole tarkastuskertomus eikä lausunto.

| 5. | Yhteisyritysten vuoden 2014 talousarvioon otetut tulot (6) olivat yhteensä 1,9 miljardia euroa (2013: 2,2 miljardia euroa) eli 1,6 prosenttia EU:n vuoden 2014 yleisestä talousarviosta (2013: 1,7 prosenttia). Yhteensä 1  224 miljoonaa euroa (2013: 686 miljoonaa euroa) toteutuneista tuloista oli peräisin EU:n yleisestä talousarviosta ja 204 miljoonaa euroa (2013: 134 miljoonaa euroa) oli peräisin toimialaa edustavilta kumppaneilta ja yhteisyritysten osakkailta. Komission ja ITER-yhteisyrityksen isäntävaltion F4E:een suorittamat rahoitusosuudet lisääntyivät vuonna 2014, mikä suurimmalta osin selittää toteutuneiden tulojen havaitun kasvun. |
| --- | --- |

5.

Yhteisyritysten vuoden 2014 talousarvioon otetut tulot (6) olivat yhteensä 1,9 miljardia euroa (2013: 2,2 miljardia euroa) eli 1,6 prosenttia EU:n vuoden 2014 yleisestä talousarviosta (2013: 1,7 prosenttia). Yhteensä 1  224 miljoonaa euroa (2013: 686 miljoonaa euroa) toteutuneista tuloista oli peräisin EU:n yleisestä talousarviosta ja 204 miljoonaa euroa (2013: 134 miljoonaa euroa) oli peräisin toimialaa edustavilta kumppaneilta ja yhteisyritysten osakkailta. Komission ja ITER-yhteisyrityksen isäntävaltion F4E:een suorittamat rahoitusosuudet lisääntyivät vuonna 2014, mikä suurimmalta osin selittää toteutuneiden tulojen havaitun kasvun.

| 6. | Yhteisyrityksissä työskentelee 432 (2013: 414) vakituista tai väliaikaista toimihenkilöä, mikä vastaa alle yhtä prosenttia EU:n yleisessä talousarviossa hyväksytystä EU:n toimihenkilöiden kokonaismäärästä (ks. tarkemmat tiedot liitteessä I). |
| --- | --- |

6.

Yhteisyrityksissä työskentelee 432 (2013: 414) vakituista tai väliaikaista toimihenkilöä, mikä vastaa alle yhtä prosenttia EU:n yleisessä talousarviossa hyväksytystä EU:n toimihenkilöiden kokonaismäärästä (ks. tarkemmat tiedot liitteessä I).

| 7. | Yhteisyrityksiin liittyvä taloudellinen riski on pieni EU:n koko talousarvioon verrattuna, mutta unionin maineeseen kohdistuva riski on suuri: yhteisyritykset ovat keskeisen tärkeitä EU:n tutkimusstrategian täytäntöönpanon kannalta. Lisäksi niissä on kyse julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joten ne ovat hyvin näkyvässä asemassa yhteistyökumppanina olevilla toimialoilla. |
| --- | --- |

7.

Yhteisyrityksiin liittyvä taloudellinen riski on pieni EU:n koko talousarvioon verrattuna, mutta unionin maineeseen kohdistuva riski on suuri: yhteisyritykset ovat keskeisen tärkeitä EU:n tutkimusstrategian täytäntöönpanon kannalta. Lisäksi niissä on kyse julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joten ne ovat hyvin näkyvässä asemassa yhteistyökumppanina olevilla toimialoilla.

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUNTOJEN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 8. | Niissä kahdessa tapauksessa, joissa riippumaton ulkoinen tarkastaja tarkasti yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastusyrityksen suorittaman työn kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon tarkastusyritysten työn laatiessaan erityisvuosikertomuksissa esitettyä lausuntoa tilien luotettavuudesta. |
| --- | --- |

8.

Niissä kahdessa tapauksessa, joissa riippumaton ulkoinen tarkastaja tarkasti yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastusyrityksen suorittaman työn kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon tarkastusyritysten työn laatiessaan erityisvuosikertomuksissa esitettyä lausuntoa tilien luotettavuudesta.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin sai yksityisten tarkastusyritysten suorittaman työn perusteella riittävän varmuuden omia tilien luotettavuutta koskevia tarkastuslausuntojaan varten. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin sai yksityisten tarkastusyritysten suorittaman työn perusteella riittävän varmuuden omia tilien luotettavuutta koskevia tarkastuslausuntojaan varten.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin on yksin vastuussa toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) tarkastamisesta. Tilintarkastustuomioistuimen niiden osalta soveltama tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset ja vuotuiset toimintakertomukset. Vuotta 2014 koskevassa tarkastuksessa painotettiin edelleen jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin on yksin vastuussa toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) tarkastamisesta. Tilintarkastustuomioistuimen niiden osalta soveltama tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset ja vuotuiset toimintakertomukset. Vuotta 2014 koskevassa tarkastuksessa painotettiin edelleen jälkitarkastuksia.

| 11. | Kuuden muun yhteisyrityksen tapauksessa tilintarkastustuomioistuin jatkoi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) tarkastamista sekä tilien luotettavuuden tarkastamista. |
| --- | --- |

11.

Kuuden muun yhteisyrityksen tapauksessa tilintarkastustuomioistuin jatkoi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) tarkastamista sekä tilien luotettavuuden tarkastamista.

TARKASTUSTULOKSET

Lausunnot tilien luotettavuudesta

| 12. | Kaikkien yhteisyritysten taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä niiden toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty niiden tilinpäätöksissä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein voimassa olevien varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Kaikkien yhteisyritysten taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä niiden toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty niiden tilinpäätöksissä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein voimassa olevien varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunnot tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksasta yhteisyrityksestä viiden (F4E, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR) kohdalla 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kahdeksasta yhteisyrityksestä viiden (F4E, Clean Sky, FCH, IMI ja SESAR) kohdalla 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 14. | Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten tapauksessa hankekuluista tehtyjen ilmoitusten tarkastaminen on annettu kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi voimassa olevien hallinnollisten sopimusten mukaisesti. Artemis- ja ENIAC-yhteisyritykset saivat tarkastuskertomukset kansallisilta rahoitusviranomaisilta, mutta ne eivät järjestelmällisesti arvioineet kyseisten tarkastusten laatua. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Yhteisyritykset eivät voineet sovellettujen menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Tilintarkastustuomioistuin totesi näin ollen, että se ei voi Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten jälkitarkastusstrategian täytäntöönpanosta saatavilla olevien tietojen perusteella päätellä, toimiiko tämä keskeinen valvontaväline vaikuttavalla tavalla (7). Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin antoi varauman sisältävän lausunnon (8). |
| --- | --- |

14.

Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten tapauksessa hankekuluista tehtyjen ilmoitusten tarkastaminen on annettu kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi voimassa olevien hallinnollisten sopimusten mukaisesti. Artemis- ja ENIAC-yhteisyritykset saivat tarkastuskertomukset kansallisilta rahoitusviranomaisilta, mutta ne eivät järjestelmällisesti arvioineet kyseisten tarkastusten laatua. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Yhteisyritykset eivät voineet sovellettujen menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Tilintarkastustuomioistuin totesi näin ollen, että se ei voi Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten jälkitarkastusstrategian täytäntöönpanosta saatavilla olevien tietojen perusteella päätellä, toimiiko tämä keskeinen valvontaväline vaikuttavalla tavalla (7). Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin antoi varauman sisältävän lausunnon (8).

| 15. | ECSEL-yhteisyritys on ottanut hoitaakseen Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten hankkeet. Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa tekemät hallinnolliset sopimukset ovat edelleen voimassa ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen jälkeen (9). Kohdassa 14 mainitun tilanteen seurauksena tilintarkastustuomioistuin antoi myös ECSEL-yhteisyrityksen osalta varauman sisältävän lausunnon Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten käynnistämistä hankkeista. |
| --- | --- |

15.

ECSEL-yhteisyritys on ottanut hoitaakseen Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten hankkeet. Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa tekemät hallinnolliset sopimukset ovat edelleen voimassa ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen jälkeen (9). Kohdassa 14 mainitun tilanteen seurauksena tilintarkastustuomioistuin antoi myös ECSEL-yhteisyrityksen osalta varauman sisältävän lausunnon Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten käynnistämistä hankkeista.

Tiettyjä seikkoja painottava kappale: EU:n rahoitusosuus ITER-hankkeen kuluista

   (10)

| 16. | F4E-yhteisyrityksen tapauksessa neuvosto määritti EU:n rahoitusosuuden ITERin rakennusvaiheelle 6,6 miljardiksi euroksi vuonna 2010 (11). On olemassa merkittävä riski, että kyseinen määrä kasvaa. Tämä johtuu lähinnä hankkeiden suoritteiden laajuudessa tapahtuneista muutoksista ja nykyisestä epärealistisena pidetystä aikataulusta. Viimeisin arvio on, että tarvitaan vielä 428 miljoonaa euroa, ennen kuin hankkeen rakennusvaihe on saatu loppuun. Yhteisyritys arvioi, että hankkeen rakennusvaiheen aikataulu oli tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) viivästynyt ainakin 43 kuukaudella. Yhteisyritys on kehittämässä näiden riskien osalta sopimustason järjestelmää, jolla se säännöllisesti seuraisi kulupoikkeamia. Se ei kuitenkaan ole vielä päivittänyt arviota, joka kuvaa yhteisyrityksen ITER-hankkeeseen osoitettua rahoitusosuuden määrää rakennusvaiheen päättymisen jälkeen. Yhteisyritys työskentelee kuitenkin tällä hetkellä pannakseen täytäntöön toimintasuunnitelman, jonka avulla puututaan hankkeen edistymistä tällä hetkellä haittaaviin pääasiallisiin rajoitteisiin. |
| --- | --- |

16.

F4E-yhteisyrityksen tapauksessa neuvosto määritti EU:n rahoitusosuuden ITERin rakennusvaiheelle 6,6 miljardiksi euroksi vuonna 2010 (11). On olemassa merkittävä riski, että kyseinen määrä kasvaa. Tämä johtuu lähinnä hankkeiden suoritteiden laajuudessa tapahtuneista muutoksista ja nykyisestä epärealistisena pidetystä aikataulusta. Viimeisin arvio on, että tarvitaan vielä 428 miljoonaa euroa, ennen kuin hankkeen rakennusvaihe on saatu loppuun. Yhteisyritys arvioi, että hankkeen rakennusvaiheen aikataulu oli tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) viivästynyt ainakin 43 kuukaudella. Yhteisyritys on kehittämässä näiden riskien osalta sopimustason järjestelmää, jolla se säännöllisesti seuraisi kulupoikkeamia. Se ei kuitenkaan ole vielä päivittänyt arviota, joka kuvaa yhteisyrityksen ITER-hankkeeseen osoitettua rahoitusosuuden määrää rakennusvaiheen päättymisen jälkeen. Yhteisyritys työskentelee kuitenkin tällä hetkellä pannakseen täytäntöön toimintasuunnitelman, jonka avulla puututaan hankkeen edistymistä tällä hetkellä haittaaviin pääasiallisiin rajoitteisiin.

Huomautukset: eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaisiksi

| 17. | Tilintarkastustuomioistuin esitti 55 huomautusta (2013: 55), jotka koskevat kaikkia yhteisyrityksiä. Huomautuksissa painotettiin tärkeitä seikkoja. Katsaus huomautuksiin esitetään liitteessä II. Seuraavissa kohdissa esitetään yhteenveto useimmin esitetyistä huomautuksista. |
| --- | --- |

17.

Tilintarkastustuomioistuin esitti 55 huomautusta (2013: 55), jotka koskevat kaikkia yhteisyrityksiä. Huomautuksissa painotettiin tärkeitä seikkoja. Katsaus huomautuksiin esitetään liitteessä II. Seuraavissa kohdissa esitetään yhteenveto useimmin esitetyistä huomautuksista.

Talousarvio- ja varainhallinto

| 18. | Otsakkeen alla esitetyt huomautukset keskittyvät seuraaville kolmelle alalle:






  — | talousarvion toteuttamisaste: maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste vaihteli 90 prosentista 100 prosenttiin (paitsi Artemis- ja ENIAC-yhteisyrityksissä, joissa vaihteluväli oli 38–43 prosenttia, joka kuvastaa koko vuodelle hyväksyttyjen määrärahojen käyttöä kuuden kuukauden ajalla); maksumäärärahojen käyttöaste vaihteli 74 prosentista 100 prosenttiin. FCH- ja IMI-yhteisyrityksissä maksumäärärahojen käyttöaste oli 74 prosenttia ja SESAR-yhteisyrityksessä 80 prosenttia, mikä johtui suurelta osin viipeistä, joita ilmeni hankkeiden rahoittamisessa. |
| --- | --- | --- |

18.

Otsakkeen alla esitetyt huomautukset keskittyvät seuraaville kolmelle alalle:

—

talousarvion toteuttamisaste: maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste vaihteli 90 prosentista 100 prosenttiin (paitsi Artemis- ja ENIAC-yhteisyrityksissä, joissa vaihteluväli oli 38–43 prosenttia, joka kuvastaa koko vuodelle hyväksyttyjen määrärahojen käyttöä kuuden kuukauden ajalla); maksumäärärahojen käyttöaste vaihteli 74 prosentista 100 prosenttiin. FCH- ja IMI-yhteisyrityksissä maksumäärärahojen käyttöaste oli 74 prosenttia ja SESAR-yhteisyrityksessä 80 prosenttia, mikä johtui suurelta osin viipeistä, joita ilmeni hankkeiden rahoittamisessa.

| — | ehdotuspyynnöt ja hankkeiden toteuttaminen: Artemis-yhteisyrityksen tapauksessa ehdotuspyyntömenettelyihin sidottujen määrärahojen lopullinen osuus oli vain 48 prosenttia (49 prosenttia 31. joulukuuta 2013) operatiivisiin menoihin osoitettujen määrärahojen kokonaismäärästä yhteisyrityksen koko olemassaolojakson aikana; muiden yhteisyritysten kohdalla vastaava luku oli 90–100 prosenttia. |
| --- | --- |

—

ehdotuspyynnöt ja hankkeiden toteuttaminen: Artemis-yhteisyrityksen tapauksessa ehdotuspyyntömenettelyihin sidottujen määrärahojen lopullinen osuus oli vain 48 prosenttia (49 prosenttia 31. joulukuuta 2013) operatiivisiin menoihin osoitettujen määrärahojen kokonaismäärästä yhteisyrityksen koko olemassaolojakson aikana; muiden yhteisyritysten kohdalla vastaava luku oli 90–100 prosenttia.

| — | Toimielinten ja elinten on laadittava joka vuosi talousarvio- ja varainhallintoa koskeva kertomus (12). Yhteisyritysten kertomuksessa esittämät tiedot olivat epäyhdenmukaisia ja usein epätäydellisiä. Komission on aiheellista antaa kertomuksen luonnetta ja sisältöä koskevia ohjeita. |
| --- | --- |

—

Toimielinten ja elinten on laadittava joka vuosi talousarvio- ja varainhallintoa koskeva kertomus (12). Yhteisyritysten kertomuksessa esittämät tiedot olivat epäyhdenmukaisia ja usein epätäydellisiä. Komission on aiheellista antaa kertomuksen luonnetta ja sisältöä koskevia ohjeita.

Sisäiset kontrollit

| 19. | Jälkitarkastukset ovat keskeinen väline, joilla yhteisyritykset varmistavat edunsaajien ja/tai kumppanien ilmoittamien kulujen tukikelpoisuuden ja oikeellisuuden. Kaikilla yhteisyrityksillä (ECSELiä lukuun ottamatta) (13) on jälkitarkastusstrategia, ja viisi yhteisyritystä on ulkoistanut jälkitarkastukset riippumattomille ulkoisille tarkastusyrityksille. Kolmessa tapauksessa (ks. kohdat 14 ja 15) tilintarkastustuomioistuin antoi varauman sisältävän lausunnon, koska jälkitarkastusstrategiaa ei ollut pantu riittävällä tavalla täytäntöön. |
| --- | --- |

19.

Jälkitarkastukset ovat keskeinen väline, joilla yhteisyritykset varmistavat edunsaajien ja/tai kumppanien ilmoittamien kulujen tukikelpoisuuden ja oikeellisuuden. Kaikilla yhteisyrityksillä (ECSELiä lukuun ottamatta) (13) on jälkitarkastusstrategia, ja viisi yhteisyritystä on ulkoistanut jälkitarkastukset riippumattomille ulkoisille tarkastusyrityksille. Kolmessa tapauksessa (ks. kohdat 14 ja 15) tilintarkastustuomioistuin antoi varauman sisältävän lausunnon, koska jälkitarkastusstrategiaa ei ollut pantu riittävällä tavalla täytäntöön.

| 20. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille huomattavaa edistystä F4E:n osalta, vaikka yhteisyritys kehitti tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) yhä tiettyjä keskeisiä hallintotoimintoja. Hankintamenettelyiden, jotka ovat keskeisessä asemassa F4E-yhteisyrityksen ITER-hankkeen toteuttamisessa, kilpailuttamista on edelleen lisättävä. Avustusten osalta voidaan todeta, että ehdotuksia saatiin vuosien 2013 ja 2012 tapaan keskimäärin yksi pyyntöä kohti. |
| --- | --- |

20.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille huomattavaa edistystä F4E:n osalta, vaikka yhteisyritys kehitti tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) yhä tiettyjä keskeisiä hallintotoimintoja. Hankintamenettelyiden, jotka ovat keskeisessä asemassa F4E-yhteisyrityksen ITER-hankkeen toteuttamisessa, kilpailuttamista on edelleen lisättävä. Avustusten osalta voidaan todeta, että ehdotuksia saatiin vuosien 2013 ja 2012 tapaan keskimäärin yksi pyyntöä kohti.

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 21. | Tutkimustulosten seurannasta ja raportoinnista määrätään seitsemännessä puiteohjelmassa. Puiteohjelmassa otetaan käyttöön seuranta- ja raportointijärjestelmä, joka kattaa tutkimustulosten suojan, levityksen ja siirron. Yhteisyritykset ovat sisällyttäneet osakkaiden ja muiden edunsaajien kanssa tehtyihin avustussopimuksiin erityisehtoja, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tutkimustoimia koskevien tietojen ja tulosten levittämistä. Yhteisyritys seuraa näiden ehtojen täytäntöönpanoa rahoitettujen hankkeiden eri vaiheissa, ja huomattavaa edistystä on tapahtunut vuonna 2014. Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa, yhteistyötä yhteisyritysten ja komission välillä on kuitenkin mahdollisuuksien mukaan lisättävä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että joidenkin yhteisyritysten tietojen integrointia komission järjestelmiin parannetaan entisestään. |
| --- | --- |

21.

Tutkimustulosten seurannasta ja raportoinnista määrätään seitsemännessä puiteohjelmassa. Puiteohjelmassa otetaan käyttöön seuranta- ja raportointijärjestelmä, joka kattaa tutkimustulosten suojan, levityksen ja siirron. Yhteisyritykset ovat sisällyttäneet osakkaiden ja muiden edunsaajien kanssa tehtyihin avustussopimuksiin erityisehtoja, jotka koskevat teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tutkimustoimia koskevien tietojen ja tulosten levittämistä. Yhteisyritys seuraa näiden ehtojen täytäntöönpanoa rahoitettujen hankkeiden eri vaiheissa, ja huomattavaa edistystä on tapahtunut vuonna 2014. Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa, yhteistyötä yhteisyritysten ja komission välillä on kuitenkin mahdollisuuksien mukaan lisättävä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että joidenkin yhteisyritysten tietojen integrointia komission järjestelmiin parannetaan entisestään.

Komission toteuttama toinen väliarviointi

| 22. | Komissio suoritti toisen väliarvioinnin vuoden 2013 ja alkuvuoden 2014 aikana. Se arvioi kaikki yhteisyritykset (F4E-yhteisyritystä lukuun ottamatta) tarkoituksenmukaisuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden ja tutkimusten laadun kannalta. Kertomusten seurauksena hyväksyttyjä toimintasuunnitelmia pantiin täytäntöön kaikissa yhteisyrityksissä. |
| --- | --- |

22.

Komissio suoritti toisen väliarvioinnin vuoden 2013 ja alkuvuoden 2014 aikana. Se arvioi kaikki yhteisyritykset (F4E-yhteisyritystä lukuun ottamatta) tarkoituksenmukaisuuden, tehokkuuden, vaikuttavuuden ja tutkimusten laadun kannalta. Kertomusten seurauksena hyväksyttyjä toimintasuunnitelmia pantiin täytäntöön kaikissa yhteisyrityksissä.

JOHTOPÄÄTÖKSET

| 23. | Kaikkien yhteisyritysten tilinpäätökset ovat luotettavat, mutta kolme yhteisyritystä on saanut vuoden 2014 tilinpäätöksestään varauman sisältävän lausunnon tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) osalta. |
| --- | --- |

23.

Kaikkien yhteisyritysten tilinpäätökset ovat luotettavat, mutta kolme yhteisyritystä on saanut vuoden 2014 tilinpäätöksestään varauman sisältävän lausunnon tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuuden) osalta.

| 24. | Menettelyissä on parantamisen varaa erityisesti seuraavilla aloilla: jälkitarkastusstrategian täytäntöönpano, tutkimustulosten raportointijärjestelmään vientiä koskeva yhteistyö komission kanssa sekä F4E-yhteisyrityksen tapauksessa kuluja koskevat kontrollimekanismit. |
| --- | --- |

24.

Menettelyissä on parantamisen varaa erityisesti seuraavilla aloilla: jälkitarkastusstrategian täytäntöönpano, tutkimustulosten raportointijärjestelmään vientiä koskeva yhteistyö komission kanssa sekä F4E-yhteisyrityksen tapauksessa kuluja koskevat kontrollimekanismit.

---

(1)  Vuonna 2014 perustettiin kaksi yhteisyritystä: BBI-yhteisyritys (biopohjainen teollisuus) ja Shift2Rail (S2R) -yhteisyritys. Nämä yhteisyritykset eivät olleet vuonna 2014 vielä taloudellisesti riippumattomia komissiosta, joten tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut niiden tilinpäätöksiä.

(2)  Artemis- ja ENIAC-yhteisyritykset sulautuivat 27. kesäkuuta 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi (elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten). Sulautumisen vuoksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattaa Artemis-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta.

(3)  ENIAC- ja Artemis-yhteisyritykset sulautuivat 27. kesäkuuta 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi (elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten). Sulautumisen vuoksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattaa ENIAC-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta.

(4)  ECSEL-yhteisyritys korvaa ENIAC- ja Artemis-yhteisyritykset, joiden seuraaja se on. ENIAC- ja Artemis-yhteisyritysten toiminta päätettiin virallisesti 26. kesäkuuta 2014. Sulautumisen vuoksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattaa ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitokauden 27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 väliseltä ajalta.

(5)  Kahdenväliseen malliin perustuvia yhteisyrityksiä ovat Clean Sky, IMI, FCH ja SESAR. Kolmenväliseen malliin perustuvia yhteistyrityksiä ovat Artemis, ENIAC ja ECSEL. Fuusioenergian kehittämisestä vastaavan yhteisyrityksen (F4E – ITER) osakkaita ovat Euroopan atomienergiayhteisö Euratom (jota edustaa Euroopan komissio), Euratomin jäsenvaltiot sekä kolmannet maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla ja ilmaisseet halukkuutensa tulla yhteisyrityksen osakkaiksi (31. joulukuuta 2014: Sveitsi).

(6)  Talousarvioon otetut tulot vastaavat maksusitoumusmäärärahoja (lopullinen talousarvio).

(7)  Artemis ja ENIAC käynnistivät vuonna 2014 yhteisen toimintasuunnitelman, jolla pyritään saamaan varauman sisältävää lausuntoa lievennettyä. Suunnitelmaan sisältyy muun muassa käyntejä kansallisten rahoitusviranomaisten luokse ja niiden järjestelmien tarkastuksia.

(8)  Tilintarkastustuomioistuin antaa varauman sisältävän lausunnon, kun tarkastaja on hankkinut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä ja toteaa, että virheellisyydet tai tapaukset, joissa ei ole noudatettu säädöksiä tai määräyksiä, ovat tilinpäätöksen tai tilien perustana olevien toimien kannalta olennaisia mutta eivät laajalle ulottuvia. Tilintarkastustuomioistuin antaa varauman sisältävän lausunnon myös silloin, kun tarkastaja ei pysty hankkimaan lausuntonsa perustaksi tarpeellista määrää tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä ja evidenssin puuttumisen mahdolliset vaikutukset tilinpäätökseen tai tilien perustana oleviin toimiin ovat olennaisia mutta eivät laajalle ulottuvia (ks. kohdat 14 ja 15). Laajalle ulottuvilla vaikutuksilla tarkoitetaan vaikutuksia, jotka tarkastajan arvion mukaan eivät rajoitu tilinpäätöksen tiettyihin osiin, tileihin tai eriin, taikka jos ne rajoittuvat tällä tavoin, ne edustavat tai voisivat edustaa huomattavaa osuutta tilinpäätöksestä.

(9)  ECSEL-yhteisyritys jatkaa Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten vuonna 2014 käynnistämän yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, tarkoituksena varauman sisältämän lausunnon lieventäminen.

(10)  Tiettyjä seikkoja painottavaa kappaletta käytetään, jotta lukija saadaan kiinnittämään huomiota seikkaan, joka ei ole kirjanpidossa olennaisesti virheellinen mutta on siinä määrin merkittävä, että se on perustavanlaatuinen käyttäjien tileistä saaman käsityksen kannalta.

(11)  ITER-hankkeen tilannetta koskevat neuvoston päätelmät, 7. heinäkuuta 2010 (asiakirja 11902/10).

(12)  Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.102012, s. 1.), 142 artikla, komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013 (EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.), 93 artikla, ja komission delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014 (EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.), 39 artikla.

(13)  ECSELillä ei vielä ole jälkitarkastusstrategiaa omia hankkeitaan varten.

---

LIITE I

Yhteisyritysten tulot (talousarvioon otetut tulot, vahvistetut saamiset ja toteutuneet tulot) ja henkilöstötaulukot

| YHTEISYRITYS | Vastuupääosasto | Toimintalohko | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Talousarvioon otetut tulot (1) | Vahvistetut saamiset (2) | Toteutuneet tulot (3) | Henkilöstötaulukko (4)
   (5) | Talousarvioon otetut tulot (1) | Vahvistetut saamiset (2) | Toteutuneet tulot (3) | Henkilöstötaulukko (4) |
| 1 | ARTEMIS (26. kesäkuuta 2014 asti) | Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto | Tutkimus | 2 2 24  000 | 8 63  193 | 2 0 1 00  000 | (15) | 3 2 6 43  708 | 3 2 6 47  545 | 2 0 1 23  350 | 15 |
| 2 | CLEAN SKY | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto | Tutkimus | 22 9 2 41  764 | 18 9 3 16  793 | 9 8 5 85  400 | 37 | 30 6 0 43  097 | 22 7 0 00  428 | 12 4 6 13  566 | 24 |
| 3 | ENIAC (26. kesäkuuta 2014 asti) | Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto | Tutkimus | 2 7 20  633 | 1 0 22  580 | 5 4 1 44  250 | (15) | 17 2 6 96  508 | 17 2 6 08  748 | 3 6 5 29  216 | 15 |
| 4 | FUUSIOENERGIAN KEHITTÄMISESTÄ VASTAAVA YHTEISYRITYS – F4E | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto | Tutkimus | 1  16 8 8 25  456 | 1  16 8 8 25  456 | 72 0 9 17  805 | 262 | 1  29 7 0 13  166 | 1  29 6 9 52  709 | 24 5 0 02  495 | 262 |
| 5 | POLTTOKENNO- JA VETYTEKNOLOGIAN ALAN YHTEISYRITYS – FCH | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto | Tutkimus | 11 2 9 19  000 | 10 8 3 84  000 | 6 9 3 79  993 | 26 | 7 4 4 82  039 | 7 3 6 72  484 | 5 6 3 93  265 | 20 |
| 6 | INNOVATIIVISIA LÄÄKKEITÄ KOSKEVA YHTEINEN TEKNOLOGIA-ALOITE – IMI | Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto | Tutkimus | 22 3 2 94  603 | 20 7 4 33  859 | 16 5 6 27  993 | 37 | 25 5 7 15  919 | 25 4 4 35  104 | 12 5 8 29  159 | 36 |
| 7 | SESAR | Liikenteen ja liikkumisen pääosasto | Tutkimus | 1 3 1 19  600 | 1 3 0 46  425 | 9 4 7 53  384 | 42 | 8 4 2 22  608 | 6 4 0 66  631 | 7 7 5 35  515 | 42 |
| 8 | ECSEL (27. kesäkuuta 2014 alkaen) | Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto | Tutkimus | 15 8 2 45  086 | 15 8 3 18  481 | 4 60  000 | 28 | Ei relevantti | Ei relevantti | Ei relevantti | Ei relevantti |
| | Kaikki yhteensä | | | 1  91 0 5 90  142 | 1  84 7 2 10  787 | 1  22 3 9 67  872 | 432 | 2  22 2 8 17  045 | 2  12 1 3 82  649 | 68 6 0 26  566 | 414 |

YHTEISYRITYS

Vastuupääosasto

Toimintalohko

2014

2013

Talousarvioon otetut tulot (1)

Vahvistetut saamiset (2)

Toteutuneet tulot (3)

Henkilöstötaulukko (4)
   (5)

Talousarvioon otetut tulot (1)

Vahvistetut saamiset (2)

Toteutuneet tulot (3)

Henkilöstötaulukko (4)

1

ARTEMIS (26. kesäkuuta 2014 asti)

Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto

Tutkimus

2 2 24  000

8 63  193

2 0 1 00  000

(15)

3 2 6 43  708

3 2 6 47  545

2 0 1 23  350

15

2

CLEAN SKY

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

Tutkimus

22 9 2 41  764

18 9 3 16  793

9 8 5 85  400

37

30 6 0 43  097

22 7 0 00  428

12 4 6 13  566

24

3

ENIAC (26. kesäkuuta 2014 asti)

Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto

Tutkimus

2 7 20  633

1 0 22  580

5 4 1 44  250

(15)

17 2 6 96  508

17 2 6 08  748

3 6 5 29  216

15

4

FUUSIOENERGIAN KEHITTÄMISESTÄ VASTAAVA YHTEISYRITYS – F4E

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

Tutkimus

1  16 8 8 25  456

1  16 8 8 25  456

72 0 9 17  805

262

1  29 7 0 13  166

1  29 6 9 52  709

24 5 0 02  495

262

5

POLTTOKENNO- JA VETYTEKNOLOGIAN ALAN YHTEISYRITYS – FCH

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

Tutkimus

11 2 9 19  000

10 8 3 84  000

6 9 3 79  993

26

7 4 4 82  039

7 3 6 72  484

5 6 3 93  265

20

6

INNOVATIIVISIA LÄÄKKEITÄ KOSKEVA YHTEINEN TEKNOLOGIA-ALOITE – IMI

Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto

Tutkimus

22 3 2 94  603

20 7 4 33  859

16 5 6 27  993

37

25 5 7 15  919

25 4 4 35  104

12 5 8 29  159

36

7

SESAR

Liikenteen ja liikkumisen pääosasto

Tutkimus

1 3 1 19  600

1 3 0 46  425

9 4 7 53  384

42

8 4 2 22  608

6 4 0 66  631

7 7 5 35  515

42

8

ECSEL (27. kesäkuuta 2014 alkaen)

Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto

Tutkimus

15 8 2 45  086

15 8 3 18  481

4 60  000

28

Ei relevantti

Ei relevantti

Ei relevantti

Ei relevantti

Kaikki yhteensä

1  91 0 5 90  142

1  84 7 2 10  787

1  22 3 9 67  872

432

2  22 2 8 17  045

2  12 1 3 82  649

68 6 0 26  566

414

---

(1)  Talousarvioon otetut tulot vastaavat maksusitoumusmäärärahoja (lopullinen talousarvio).

(2)  Vahvistetut saamiset vastaavat hyväksyttyjä sitoumuksia.

(3)  Toteutuneet tulot vastaavat Euroopan komission käteissuorituksia vuoden aikana.

(4)  Lopullinen talousarvio.

(5)  Artemis ja ENIAC sulautettiin ECSELiin 27. kesäkuuta 2014. Niiden yhteensä 30 toimea muunnettiin 28 toimeksi ECSELissä. Näin ollen henkilöstön määrä oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 432.

---

LIITE II

Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 esittämät huomautukset

| | YHTEISYRITYS | Talousarvio- ja varainhallinto | Yhteisyrityksen valvontajärjestelmiin sisältyvät keskeiset kontrollit | Muut kysymykset ja aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Talousarvion toteuttaminen ja monivuotinen rahoitus | Tilinpäätöksen esittäminen | Ehdotuspyynnöt | Monenvälinen puitesopimus | Sisäisen valvonnan järjestelmät ja kirjanpitojärjestelmät | Operatiiviset hankinnat ja avustukset | Jälkitarkastusstrategian täytäntöönpano | Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto | Oikeusperusta | Seuranta ja raportointi tutkimustuloksista | Teollis- ja tekijänoikeudet ja teollisuuspolitiikka | Eturistiriidat | Komission toteuttama toinen väliarviointi | EU:n rahoitusosuus ITERin rakennusvaiheelle | Muut |
| 1 | ARTEMIS | x | | x | | | | x (1) | x | x | | | x | | | |
| 2 | CLEAN SKY | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 3 | ENIAC | x | | x | | | | x (1) | | x | | | | | | |
| 4 | FUUSIOENERGIAN KEHITTÄMISESTÄ VASTAAVA YHTEISYRITYS – F4E | x | x | | | x | x | | | x | | x | x | | x (1) | x |
| 5 | POLTTOKENNO- JA VETYTEKNOLOGIAN ALAN YHTEISYRITYS – FCH | x | | x | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 6 | INNOVATIIVISIA LÄÄKKEITÄ KOSKEVA YHTEINEN TEKNOLOGIA-ALOITE – IMI | x | | | | x | | | x | x | x | | x | x | | |
| 7 | SESAR | x | | | x | | | | x | x | x | | x | x | | |
| 8 | ECSEL | x | | | | x | | x (1) | x | x | x | | x | | | |
| | Yhteensä | 8 | 1 | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 6 | 8 | 5 | 1 | 7 | 4 | 1 | 1 |
| | Kaikki yhteensä | 13 | 9 | 33 |

YHTEISYRITYS

Talousarvio- ja varainhallinto

Yhteisyrityksen valvontajärjestelmiin sisältyvät keskeiset kontrollit

Muut kysymykset ja aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

Talousarvion toteuttaminen ja monivuotinen rahoitus

Tilinpäätöksen esittäminen

Ehdotuspyynnöt

Monenvälinen puitesopimus

Sisäisen valvonnan järjestelmät ja kirjanpitojärjestelmät

Operatiiviset hankinnat ja avustukset

Jälkitarkastusstrategian täytäntöönpano

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

Oikeusperusta

Seuranta ja raportointi tutkimustuloksista

Teollis- ja tekijänoikeudet ja teollisuuspolitiikka

Eturistiriidat

Komission toteuttama toinen väliarviointi

EU:n rahoitusosuus ITERin rakennusvaiheelle

Muut

1

ARTEMIS

x

x

x (1)

x

x

x

2

CLEAN SKY

x

x

x

x

x

x

x

3

ENIAC

x

x

x (1)

x

4

FUUSIOENERGIAN KEHITTÄMISESTÄ VASTAAVA YHTEISYRITYS – F4E

x

x

x

x

x

x

x

x (1)

x

5

POLTTOKENNO- JA VETYTEKNOLOGIAN ALAN YHTEISYRITYS – FCH

x

x

x

x

x

x

x

x

6

INNOVATIIVISIA LÄÄKKEITÄ KOSKEVA YHTEINEN TEKNOLOGIA-ALOITE – IMI

x

x

x

x

x

x

x

7

SESAR

x

x

x

x

x

x

x

8

ECSEL

x

x

x (1)

x

x

x

x

Yhteensä

8

1

3

1

5

1

3

6

8

5

1

7

4

1

1

Kaikki yhteensä

13

9

33

---

(1)  Huomautukset esitetään kertomuksen lausunto-osassa.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/9

---

KERTOMUS

ARTEMIS-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

(2015/C 422/02)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-4 | 10 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 5 | 10 |
| Tarkastuslausuma | 6-16 | 10 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 11 | 11 |
| Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 12-14 | 12 |
| Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 15 | 12 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 17-18 | 12 |
| Talousarvion toteuttaminen | 17 | 12 |
| Ehdotuspyynnöt | 18 | 12 |
| Muut kysymykset | 19-22 | 13 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 19-22 | 13 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-4

10

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

5

10

Tarkastuslausuma

6-16

10

Lausunto tilien luotettavuudesta

11

11

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

12-14

12

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

15

12

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

17-18

12

Talousarvion toteuttaminen

17

12

Ehdotuspyynnöt

18

12

Muut kysymykset

19-22

13

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

19-22

13

JOHDANTO

| 1. | ARTEMIS-yhteisyritys perustettiin Brysseliin joulukuussa 2007 (1) kymmeneksi vuodeksi. Se on toiminut itsenäisesti vuodesta 2009 alkaen. ARTEMIS- ja ENIAC (2)-yhteisyritykset sulautuivat ECSEL-yhteisyritykseksi (Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten) (3). ECSEL-yhteisyritys aloitti 10-vuotisen toimikautensa 27. kesäkuuta 2014. Sulautumisen vuoksi tämä kertomus kattaa ARTEMIS-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

1.

ARTEMIS-yhteisyritys perustettiin Brysseliin joulukuussa 2007 (1) kymmeneksi vuodeksi. Se on toiminut itsenäisesti vuodesta 2009 alkaen. ARTEMIS- ja ENIAC (2)-yhteisyritykset sulautuivat ECSEL-yhteisyritykseksi (Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten) (3). ECSEL-yhteisyritys aloitti 10-vuotisen toimikautensa 27. kesäkuuta 2014. Sulautumisen vuoksi tämä kertomus kattaa ARTEMIS-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta.

| 2. | Yhteisyrityksen päätavoitteena oli määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä mahdollistaa uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntyminen. (4) |
| --- | --- |

2.

Yhteisyrityksen päätavoitteena oli määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä mahdollistaa uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntyminen. (4)

| 3. | ARTEMIS-yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä tietyt EU:n jäsenvaltiot (Belgia, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovenia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja ARTEMIS-IA-järjestö, joka edustaa sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien alalla Euroopassa toimivia yhtiöitä ja muita tutkimusorganisaatioita. Vuonna 2009 myös Tšekistä, Kyproksesta, Latviasta ja Norjasta tuli yhteisyrityksen osakkaita ja vuonna 2012 niin ikään Puolasta. |
| --- | --- |

3.

ARTEMIS-yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä tietyt EU:n jäsenvaltiot (Belgia, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovenia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja ARTEMIS-IA-järjestö, joka edustaa sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien alalla Euroopassa toimivia yhtiöitä ja muita tutkimusorganisaatioita. Vuonna 2009 myös Tšekistä, Kyproksesta, Latviasta ja Norjasta tuli yhteisyrityksen osakkaita ja vuonna 2012 niin ikään Puolasta.

| 4. | EU rahoitti ARTEMIS-yhteisyrityksen juoksevia kuluja ja tutkimustoimintaa tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman (5) talousarviosta enintään 420 miljoonalla eurolla. Lisäksi ARTEMIS-IA-järjestön oli osallistuttava juoksevien kulujen rahoitukseen enintään 30 miljoonalla eurolla ja ARTEMIS-osakasvaltioiden oli osallistuttava juoksevien kulujen kattamiseen luontaissuorituksin (helpottamalla hankkeiden toteuttamista) ja suorittamalla rahoitusosuuksia, joiden kokonaismäärä on EU:n rahoitusosuuteen nähden vähintään 1,8-kertainen. Luontaissuorituksia vaadittiin myös hankkeisiin osallistuvilta tutkimusorganisaatioilta. |
| --- | --- |

4.

EU rahoitti ARTEMIS-yhteisyrityksen juoksevia kuluja ja tutkimustoimintaa tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman (5) talousarviosta enintään 420 miljoonalla eurolla. Lisäksi ARTEMIS-IA-järjestön oli osallistuttava juoksevien kulujen rahoitukseen enintään 30 miljoonalla eurolla ja ARTEMIS-osakasvaltioiden oli osallistuttava juoksevien kulujen kattamiseen luontaissuorituksin (helpottamalla hankkeiden toteuttamista) ja suorittamalla rahoitusosuuksia, joiden kokonaismäärä on EU:n rahoitusosuuteen nähden vähintään 1,8-kertainen. Luontaissuorituksia vaadittiin myös hankkeisiin osallistuvilta tutkimusorganisaatioilta.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  6. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | ARTEMIS-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (6) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (7)1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä kaudelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

6.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

ARTEMIS-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (6) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (7)1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä kaudelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 7. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (8) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (9) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

7.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (8) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (9) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (10) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (10) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 9. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

9.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 26. kesäkuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 26. kesäkuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 12. | Hallintoneuvosto hyväksyi 25. marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategian (11). Strategiaa muutettiin 20. helmikuuta 2013. Kyseessä on keskeinen väline (12), jonka avulla arvioidaan tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Vuonna 2014 suoritetut maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 5,9 miljoonaa euroa. Näiden maksujen osuus kaikista maksuista oli 37 prosenttia. |
| --- | --- |

12.

Hallintoneuvosto hyväksyi 25. marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategian (11). Strategiaa muutettiin 20. helmikuuta 2013. Kyseessä on keskeinen väline (12), jonka avulla arvioidaan tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Vuonna 2014 suoritetut maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 5,9 miljoonaa euroa. Näiden maksujen osuus kaikista maksuista oli 37 prosenttia.

| 13. | Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä. |
| --- | --- |

13.

Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä.

| 14. | Yhteisyrityksen kansallisilta rahoitusviranomaisilta saamat tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 46 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. Yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua (13). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

14.

Yhteisyrityksen kansallisilta rahoitusviranomaisilta saamat tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 46 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. Yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua (13). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 15. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–14 kuvattujen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta 26 päivänä kesäkuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

15.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–14 kuvattujen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta 26 päivänä kesäkuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 16. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

16.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 17. | Vuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon oli varattu maksusitoumusmäärärahoja juoksevia kuluja varten 2,2 miljoonaa euroa. Talousarvio ei sisältänyt maksusitoumusmäärärahoja operatiivisia toimintoja varten, koska ARTEMIS ja ENIAC oli määrä sulauttaa vuonna 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi, joka vastaisi vuoden 2014 ehdotuspyynnöstä. Hallinnollisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 38 prosenttia, koska sulautuma toteutettiin kesäkuussa, kun taas talousarvio oli hyväksytty koko vuodeksi. |
| --- | --- |

17.

Vuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon oli varattu maksusitoumusmäärärahoja juoksevia kuluja varten 2,2 miljoonaa euroa. Talousarvio ei sisältänyt maksusitoumusmäärärahoja operatiivisia toimintoja varten, koska ARTEMIS ja ENIAC oli määrä sulauttaa vuonna 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi, joka vastaisi vuoden 2014 ehdotuspyynnöstä. Hallinnollisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 38 prosenttia, koska sulautuma toteutettiin kesäkuussa, kun taas talousarvio oli hyväksytty koko vuodeksi.

Ehdotuspyynnöt

| 18. | Yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti toimintamenoihin tarkoitettujen määrärahojen enimmäismäärä on 410 miljoonaa euroa. Sulautuman aikaan ehdotuspyyntömenettelyihin sidottujen määrärahojen määrä oli 198 miljoonaa euroa eli 48 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä. Yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti EU:n rahoitusosuuden ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuden suhteen on oltava yhteisyrityksessä 1:1,8. Budjettirajoitteet jäsenvaltioissa merkitsivät, että talousarvion jäljelle jäävää osaa (52 prosenttia) ei voitu sitoa. |
| --- | --- |

18.

Yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti toimintamenoihin tarkoitettujen määrärahojen enimmäismäärä on 410 miljoonaa euroa. Sulautuman aikaan ehdotuspyyntömenettelyihin sidottujen määrärahojen määrä oli 198 miljoonaa euroa eli 48 prosenttia määrärahojen kokonaismäärästä. Yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti EU:n rahoitusosuuden ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuden suhteen on oltava yhteisyrityksessä 1:1,8. Budjettirajoitteet jäsenvaltioissa merkitsivät, että talousarvion jäljelle jäävää osaa (52 prosenttia) ei voitu sitoa.

MUUT KYSYMYKSET

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

| 19. | Unionin yleiseen talousarvioon (14) sovellettava uusi varainhoitoasetus hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (15). Uuden varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskeva varainhoidon malliasetus tuli kuitenkin voimaan vasta 8. helmikuuta 2014 (16). Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ole ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi tarkistettu. |
| --- | --- |

19.

Unionin yleiseen talousarvioon (14) sovellettava uusi varainhoitoasetus hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (15). Uuden varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskeva varainhoidon malliasetus tuli kuitenkin voimaan vasta 8. helmikuuta 2014 (16). Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ole ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi tarkistettu.

| 20. | ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan ARTEMIS-yhteisyrityksellä on oltava sisäiset tarkastusvalmiudet. Tätä toimintoa ei ollut sulautuman mennessä perustettu. |
| --- | --- |

20.

ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan ARTEMIS-yhteisyrityksellä on oltava sisäiset tarkastusvalmiudet. Tätä toimintoa ei ollut sulautuman mennessä perustettu.

| 21. | Hallintoneuvosto hyväksyi komission sisäisen tarkastuksen osaston toimenkuvauksen 25. marraskuuta 2010. ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi yhteisyrityksen varainhoitoa koskeviin säännöksiin ei kuitenkaan sisällytetty puiteasetuksen säännöstä, joka koskee komission sisäisen tarkastajan toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

21.

Hallintoneuvosto hyväksyi komission sisäisen tarkastuksen osaston toimenkuvauksen 25. marraskuuta 2010. ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi yhteisyrityksen varainhoitoa koskeviin säännöksiin ei kuitenkaan sisällytetty puiteasetuksen säännöstä, joka koskee komission sisäisen tarkastajan toimivaltuuksia.

| 22. | Yhteisyrityksellä ei ollut tarkastuksen ajankohtana kattavaa kirjallista menettelyä eturistiriitojen käsittelyä varten. |
| --- | --- |

22.

Yhteisyrityksellä ei ollut tarkastuksen ajankohtana kattavaa kirjallista menettelyä eturistiriitojen käsittelyä varten.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52).

1

(2)  ENIAC-yhteisyritys perustettiin 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 72/2008 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21). Yhteisyrityksen tehtävänä on määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma nanoelektroniikan keskeisen osaamisen kehittämiseksi.

2

(3)  ECSEL-yhteisyritys perustettiin 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston asetuksella N:o 561/2014 (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 152).

3

(4)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista ja toiminnasta.

4

Liitteessä

(5)  Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Puiteohjelma kokoaa yhteen kaikki tutkimukseen liittyvät EU-aloitteet ja sillä on olennainen merkitys kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden saavuttamisessa. Ohjelma on myös eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen tekijä.

5

(6)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

6

(7)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

7

(8)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

8

(9)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

9

(10)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

10

(11)  Euroopan komission ja yhteisyrityksen yleisessä rahoitussopimuksessa määrätään, että yhteisyrityksen toimivaltaisen neuvoston on vahvistettava jälkitarkastusstrategia, jotta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saadaan kohtuullinen varmuus. Jälkitarkastusstrategia perustuu menettelyjen ja tapahtumista poimitun otoksen tarkastamiseen. Tarkastus koskee kaikkia tai otokseen poimittuja edunsaajia. Tarkastuksessa on otettava asianmukaisesti huomioon asiaan liittyvät riskit.

11

(12)  Asetuksen (EY) N:o 74/2008 12 artiklan mukaan ARTEMIS-yhteisyrityksen ”on varmistettava, että osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai mahdollistamalla tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset”. Lisäksi artiklassa säädetään, että ”ARTEMIS-yhteisyritys tekee paikan päällä selvityksiä ja tilintarkastuksia ARTEMIS-yhteisyrityksen julkisen rahoituksen saajien keskuudessa. Tällaiset selvitykset ja tarkastukset tekee joko ARTEMIS-yhteisyritys suoraan tai jokin ARTEMIS-osakasvaltio sen puolesta. ARTEMIS-osakasvaltiot voivat suorittaa tarpeellisina pitämiään muita tarkastuksia ja tilintarkastuksia kansallisen rahoituksen saajien keskuudessa, ja niiden on tiedotettava tuloksista ARTEMIS-yhteisyritykselle.”

12

(13)  ARTEMIS-yhteisyrityksen hallintoneuvoston hyväksymän jälkitarkastusstrategian mukaisesti yhteisyrityksen on arvioitava vähintään kerran vuodessa, saadaanko ARTEMIS-osakasvaltioiden toimittamien tietojen perusteella riittävä varmuus tapahtumien asianmukaisuudesta ja laillisuudesta.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

14

(15)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 214 artikla mainittuine poikkeuksineen.

15

(16)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014.

16

---

LIITE

ARTEMIS-yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla) | Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.
  Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  (neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008) | Tavoitteet







  — | Yhteisyritys myötävaikuttaa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoon määrittelemällä ja toteuttamalla strategisen Artemis-tutkimusohjelman huomattavia osia sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi, luomalla kestävää julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta sekä lisäämällä ja kokoamalla yhteen julkisia ja yksityisiä investointeja sulautettujen järjestelmien alalla Euroopassa. |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla)

Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.

Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008)

Tavoitteet

—

Yhteisyritys myötävaikuttaa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoon määrittelemällä ja toteuttamalla strategisen Artemis-tutkimusohjelman huomattavia osia sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi, luomalla kestävää julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta sekä lisäämällä ja kokoamalla yhteen julkisia ja yksityisiä investointeja sulautettujen järjestelmien alalla Euroopassa.

| — | Yhteisyrityksen avulla pyritään resurssien ja rahoituksen tehokkaaseen koordinointiin ja synergioihin teollisuuden, puiteohjelman sekä kansallisten ja valtioiden välisten t&k-ohjelmien kesken, mikä osaltaan lujittaa Euroopan tulevaa kasvua, kilpailukykyä ja kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

—

Yhteisyrityksen avulla pyritään resurssien ja rahoituksen tehokkaaseen koordinointiin ja synergioihin teollisuuden, puiteohjelman sekä kansallisten ja valtioiden välisten t&k-ohjelmien kesken, mikä osaltaan lujittaa Euroopan tulevaa kasvua, kilpailukykyä ja kestävää kehitystä.

| — | Yhteisyritys pyrkii edistämään yhteistyötä kaikkien sidosryhmien, kuten teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, kansallisten tai alueellisten viranomaisten sekä tiedelaitosten ja tutkimuskeskusten välillä, minkä avulla tutkimustyötä voitaisiin koota yhteen ja kohdentaa. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys pyrkii edistämään yhteistyötä kaikkien sidosryhmien, kuten teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, kansallisten tai alueellisten viranomaisten sekä tiedelaitosten ja tutkimuskeskusten välillä, minkä avulla tutkimustyötä voitaisiin koota yhteen ja kohdentaa.

| — | Yhteisyritys hyväksyy yhteisen tutkimusohjelman, joka seuraa tiiviisti ARTEMIS-teknologiayhteisön laatimien strategisten tutkimuslinjausten suosituksia. Tutkimusohjelmassa yksilöidään ja säännöllisesti ajantasaistetaan tutkimuksen painopistealueet sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn lujittamiseksi sekä uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisesti merkittävien sovellusten synnyn mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys hyväksyy yhteisen tutkimusohjelman, joka seuraa tiiviisti ARTEMIS-teknologiayhteisön laatimien strategisten tutkimuslinjausten suosituksia. Tutkimusohjelmassa yksilöidään ja säännöllisesti ajantasaistetaan tutkimuksen painopistealueet sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn lujittamiseksi sekä uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisesti merkittävien sovellusten synnyn mahdollistamiseksi.

| — | Yhteisyritys tukee t&k-toimia järjestämällä vuosittain avoimia ja kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä saadakseen parhaat Euroopan tutkimusideat ja valmiudet sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien alalla. Yhteisyritykselle toimitetut ehdotukset arvioidaan teknisesti, ja valintaprosessi toteutetaan riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella. Prosessin avulla varmistetaan, että yhteisyrityksen julkisen rahoituksen myöntämisessä noudatetaan tasavertaisen kohtelun, huippuosaamisen ja kilpailun periaatteita. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys tukee t&k-toimia järjestämällä vuosittain avoimia ja kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä saadakseen parhaat Euroopan tutkimusideat ja valmiudet sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien alalla. Yhteisyritykselle toimitetut ehdotukset arvioidaan teknisesti, ja valintaprosessi toteutetaan riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella. Prosessin avulla varmistetaan, että yhteisyrityksen julkisen rahoituksen myöntämisessä noudatetaan tasavertaisen kohtelun, huippuosaamisen ja kilpailun periaatteita.

Hallinto

Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen johtava elin. Johtoryhmää vetää toimitusjohtaja. Teollisuutta (mukana myös pk-yritykset sekä tiedelaitokset ja tutkimuskeskukset) edustaa ARTEMIS-järjestö (ARTEMIS-IA). ARTEMIS-IA antaa yhteisyrityksen käyttöön hallintoneuvoston puheenjohtajan ja teknisestä työohjelmasta vastaavan teollisuus- ja tutkimuskomitean jäsenet. Julkisella sektorilla (ARTEMIS-osakasvaltiot ja Euroopan komissio) on omat edustajansa hallintoneuvostossa ja varainhoidosta vastaavassa julkisten tahojen neuvostossa.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

Maksusitoumukset: 2 5 54  510 euroa.

Maksut (toiminta): 3 0 3 30  178 euroa.

Henkilöstö 26. kesäkuuta 2014

Henkilöstötaulukossa on 15 tointa (8 väliaikaista ja 7 sopimussuhteista), joista oli täytettynä 13 tointa. Tehtävät jakautuvat seuraavasti: operatiiviset tehtävät (8); hallinnolliset tehtävät (5); sekalaiset tehtävät (0).

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. ARTEMIS-yhteisyrityksen viimeisin saatavilla oleva toimintakertomus (2013), http://www.artemis-ju.eu/reference_documents

Lähde: ARTEMIS-yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUS

| 13. | ARTEMIS-yhteisyritys teki kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyjä neuvoston asetuksen (EY) 74/2008 (1) asettamissa rajoissa. Asetuksella annetaan kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi määrittää kokonaiskustannuksensa avustussopimusten pohjalta ”niiden kansallisten sääntöjen mukaisesti, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten osalta.” Asetus ei anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrätä sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eikä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen. |
| --- | --- |

13.

ARTEMIS-yhteisyritys teki kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyjä neuvoston asetuksen (EY) 74/2008 (1) asettamissa rajoissa. Asetuksella annetaan kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi määrittää kokonaiskustannuksensa avustussopimusten pohjalta ”niiden kansallisten sääntöjen mukaisesti, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten osalta.” Asetus ei anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrätä sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eikä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen.

| 14. | ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät takaavat kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on havainnut, kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhesuhteen tai jäännösvirhesuhteen laskemista ARTEMIS- JA ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Tämä tekninen ongelma ei kuitenkaan ole johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta ymmärrettävästi se estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

14.

ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät takaavat kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on havainnut, kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhesuhteen tai jäännösvirhesuhteen laskemista ARTEMIS- JA ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Tämä tekninen ongelma ei kuitenkaan ole johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta ymmärrettävästi se estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta.

| 20. | Heti sen jälkeen, kun ARTEMIS ja ENIAC sulautuivat yhteen ECSELiksi, ECSELin hallintoneuvosto perusti 4. heinäkuuta 2014 sisäisen tarkastuksen yksikön, jonka tehtävät koskevat sekä ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykseltä periytyneitä ohjelmia että ECSELiä itseään. |
| --- | --- |

20.

Heti sen jälkeen, kun ARTEMIS ja ENIAC sulautuivat yhteen ECSELiksi, ECSELin hallintoneuvosto perusti 4. heinäkuuta 2014 sisäisen tarkastuksen yksikön, jonka tehtävät koskevat sekä ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykseltä periytyneitä ohjelmia että ECSELiä itseään.

| 22. | ECSELin hallintoneuvosto on ottanut käyttöön kattavat periaatteet eturistiriitojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

22.

ECSELin hallintoneuvosto on ottanut käyttöön kattavat periaatteet eturistiriitojen välttämiseksi.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/17

---

KERTOMUS

Clean Sky -yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset

(2015/C 422/03)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-5 | 18 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 6 | 19 |
| Tarkastuslausuma | 7-14 | 19 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 12 | 20 |
| Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 13 | 20 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 15-16 | 20 |
| Talousarvion toteuttaminen | 15 | 20 |
| Monivuotinen rahoitus | 16 | 20 |
| Muut kysymykset | 17-19 | 20 |
| Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät | 17 | 20 |
| Oikeudelliset puitteet | 18 | 21 |
| Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto | 19 | 21 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 20-23 | 21 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 20-21 | 21 |
| Eturistiriidat | 22 | 21 |
| Komission toteuttama toinen väliarviointi | 23 | 21 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-5

18

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

6

19

Tarkastuslausuma

7-14

19

Lausunto tilien luotettavuudesta

12

20

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

13

20

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

15-16

20

Talousarvion toteuttaminen

15

20

Monivuotinen rahoitus

16

20

Muut kysymykset

17-19

20

Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät

17

20

Oikeudelliset puitteet

18

21

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

19

21

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

20-23

21

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

20-21

21

Eturistiriidat

22

21

Komission toteuttama toinen väliarviointi

23

21

JOHDANTO

| 1. | Brysselissä sijaitseva Clean Sky -yhteisyritys perustettiin joulukuussa 2007 (1) ilmailualan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Yhteisyritys perustettiin kymmenen vuoden ajaksi, ja se alkoi toimia itsenäisesti 16. marraskuuta 2009. Neuvosto hyväksyi 6. toukokuuta 2014 (2) uuden perustamisasetuksen, jolla kumottiin alkuperäinen perustamisasetus ja osoitettiin yhteisyritykselle (”Clean Sky 2 -yhteisyritys” (3)) uusia tehtäviä tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä sekä jatkettiin yhteisyrityksen olemassaoloa 31. joulukuuta 2024 asti. |
| --- | --- |

1.

Brysselissä sijaitseva Clean Sky -yhteisyritys perustettiin joulukuussa 2007 (1) ilmailualan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Yhteisyritys perustettiin kymmenen vuoden ajaksi, ja se alkoi toimia itsenäisesti 16. marraskuuta 2009. Neuvosto hyväksyi 6. toukokuuta 2014 (2) uuden perustamisasetuksen, jolla kumottiin alkuperäinen perustamisasetus ja osoitettiin yhteisyritykselle (”Clean Sky 2 -yhteisyritys” (3)) uusia tehtäviä tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä sekä jatkettiin yhteisyrityksen olemassaoloa 31. joulukuuta 2024 asti.

| 2. | Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteena on edistää seitsemännen puiteohjelman (5) nojalla käynnistettyjen tutkimustoimien loppuunsaattamista ja ilmailualan teknologioiden ympäristövaikutusten vähentämistä sekä kehittää Eurooppaan vahva ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ilmailuteollisuus ja toimitusketju. Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteet ovat Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteiskunnalliset haasteet -pilarin mukaisia, sillä ne koskevat älykästä, ympäristöystävällistä ja integroitua liikennettä (6). |
| --- | --- |

2.

Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteena on edistää seitsemännen puiteohjelman (5) nojalla käynnistettyjen tutkimustoimien loppuunsaattamista ja ilmailualan teknologioiden ympäristövaikutusten vähentämistä sekä kehittää Eurooppaan vahva ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ilmailuteollisuus ja toimitusketju. Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteet ovat Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteiskunnalliset haasteet -pilarin mukaisia, sillä ne koskevat älykästä, ympäristöystävällistä ja integroitua liikennettä (6).

| 3. | Yhteisyrityksen koordinoima tutkimustoiminta on jaettu seuraavasti: a) kuusi käynnissä olevaa teknologiaan ja demonstrointiin keskittyvää osa-aluetta, joista käytetään nimitystä integroitujen teknologioiden demonstraatiot (ITD) ja joilla pannaan täytäntöön seitsemännen puiteohjelman hankkeita, sekä b) yhdeksän uutta teknologiaan ja demonstrointiin keskittyvää osa-aluetta, joilla pannaan täytäntöön Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeita:






  — | kolme integroitujen teknologioiden demonstraatiota (Integrated Technology Demonstrator, ITD). |
| --- | --- | --- |

3.

Yhteisyrityksen koordinoima tutkimustoiminta on jaettu seuraavasti: a) kuusi käynnissä olevaa teknologiaan ja demonstrointiin keskittyvää osa-aluetta, joista käytetään nimitystä integroitujen teknologioiden demonstraatiot (ITD) ja joilla pannaan täytäntöön seitsemännen puiteohjelman hankkeita, sekä b) yhdeksän uutta teknologiaan ja demonstrointiin keskittyvää osa-aluetta, joilla pannaan täytäntöön Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeita:

—

kolme integroitujen teknologioiden demonstraatiota (Integrated Technology Demonstrator, ITD).

| — | kolme innovatiivisten ilma-alusten demonstraatioalustaa (Innovative Aircraft Demonstration Platform, IADP). |
| --- | --- |

—

kolme innovatiivisten ilma-alusten demonstraatioalustaa (Innovative Aircraft Demonstration Platform, IADP).

| — | kolme poikittaistoimea (Transverse Activity, TA), mukaan lukien teknologian arviointielin. |
| --- | --- |

—

kolme poikittaistoimea (Transverse Activity, TA), mukaan lukien teknologian arviointielin.

| 4. | Yhteisyrityksen osakkaita ovat uuden asetuksen mukaisesti Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä teollisuutta edustavat ITD-, IADP- ja TA-toimien vetäjät ja muut vasta perustetun yhteisyrityksen osakkaat, jotka valitaan kilpailuun perustuvien avoimien pyyntöjen perusteella ja jotka saavat ydinkumppaneiden aseman. Seitsemännen puiteohjelman mukaiset Clean Sky -yhteisyrityksen assosiaatiojäsenet säilyttävät osakkuutensa siihen saakka, kunnes asetuksen (EY) N:o 71/2008 nojalla käynnistetyt niihin liittyvät tutkimustoiminta ja toimet päättyvät. |
| --- | --- |

4.

Yhteisyrityksen osakkaita ovat uuden asetuksen mukaisesti Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä teollisuutta edustavat ITD-, IADP- ja TA-toimien vetäjät ja muut vasta perustetun yhteisyrityksen osakkaat, jotka valitaan kilpailuun perustuvien avoimien pyyntöjen perusteella ja jotka saavat ydinkumppaneiden aseman. Seitsemännen puiteohjelman mukaiset Clean Sky -yhteisyrityksen assosiaatiojäsenet säilyttävät osakkuutensa siihen saakka, kunnes asetuksen (EY) N:o 71/2008 nojalla käynnistetyt niihin liittyvät tutkimustoiminta ja toimet päättyvät.

| 5. | Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä EU osarahoitti Clean Sky -yhteisyrityksen juoksevia kustannuksia ja tutkimustoimintaa enintään 800 miljoonan euron verran. Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä unionin Clean Sky 2 -yhteisyritykselle osoittama rahoitusosuus on enintään 1  755 miljoonaa euroa. Yhteisyrityksen vetäjien ja ydinkumppaneiden on tarkoitus osoittaa ohjelmaan yksityisenä rahoitusosuutena vähintään 2  193,7 miljoonaa euroa yhteisyrityksen toiminnan keston aikana (7). Tämä määrä sisältää täydentäviin toimiin (8) samana aikana osoitettavat varat, joiden suuruus on vähintään 965,2 miljoonaa euroa (9). Hallinnolliset kustannukset eivät saa ylittää 78:aa miljoonaa euroa, ja ne on katettava rahoitusosuuksilla, jotka jaetaan tasapuolisesti unionin ja yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden kesken. |
| --- | --- |

5.

Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä EU osarahoitti Clean Sky -yhteisyrityksen juoksevia kustannuksia ja tutkimustoimintaa enintään 800 miljoonan euron verran. Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä unionin Clean Sky 2 -yhteisyritykselle osoittama rahoitusosuus on enintään 1  755 miljoonaa euroa. Yhteisyrityksen vetäjien ja ydinkumppaneiden on tarkoitus osoittaa ohjelmaan yksityisenä rahoitusosuutena vähintään 2  193,7 miljoonaa euroa yhteisyrityksen toiminnan keston aikana (7). Tämä määrä sisältää täydentäviin toimiin (8) samana aikana osoitettavat varat, joiden suuruus on vähintään 965,2 miljoonaa euroa (9). Hallinnolliset kustannukset eivät saa ylittää 78:aa miljoonaa euroa, ja ne on katettava rahoitusosuuksilla, jotka jaetaan tasapuolisesti unionin ja yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden kesken.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 6. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  7. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | Clean Sky -yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (10) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (11)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

7.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

Clean Sky -yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (10) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (11)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 8. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (12) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (13) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

8.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (12) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (13) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 9. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (14) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (14) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 10. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

10.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 12. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 14. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoa kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

14.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoa kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 15. | Varainhoitovuoden 2014 lopulliseen talousarvioon sisältyi 201,6 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 153,6 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 93,9 prosenttia (90,6 prosenttia vuonna 2013), kun se maksumäärärahojen kohdalla oli 90,2 prosenttia (87,7 prosenttia vuonna 2013). Käyttöasteiden paraneminen selittyy nopeammalla myöntämisprosessilla. |
| --- | --- |

15.

Varainhoitovuoden 2014 lopulliseen talousarvioon sisältyi 201,6 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 153,6 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 93,9 prosenttia (90,6 prosenttia vuonna 2013), kun se maksumäärärahojen kohdalla oli 90,2 prosenttia (87,7 prosenttia vuonna 2013). Käyttöasteiden paraneminen selittyy nopeammalla myöntämisprosessilla.

Monivuotinen rahoitus

| 16. | Vuoden 2007 ja tarkastusajankohdan (huhtikuu 2015) välisenä aikana alkuperäisen Clean Sky -ohjelman mukaisesti toimintamenoihin tarkoitetuista 790 miljoonasta eurosta Euroopan unionin sitoma osuus oli 703 miljoonaa euroa (eli 88,9 prosenttia). Tästä määrästä on maksettu 631 miljoonaa euroa (eli 79,9 prosenttia). Operatiiviseen toimintaan tarkoitettu muiden osakkaiden osuus oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 486 miljoonaa euroa (15) eli 82,4 prosenttia muiden osakkaiden 590 miljoonan euron toimintatalousarvion kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

16.

Vuoden 2007 ja tarkastusajankohdan (huhtikuu 2015) välisenä aikana alkuperäisen Clean Sky -ohjelman mukaisesti toimintamenoihin tarkoitetuista 790 miljoonasta eurosta Euroopan unionin sitoma osuus oli 703 miljoonaa euroa (eli 88,9 prosenttia). Tästä määrästä on maksettu 631 miljoonaa euroa (eli 79,9 prosenttia). Operatiiviseen toimintaan tarkoitettu muiden osakkaiden osuus oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 486 miljoonaa euroa (15) eli 82,4 prosenttia muiden osakkaiden 590 miljoonan euron toimintatalousarvion kokonaismäärästä.

MUUT KYSYMYKSET

Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät

| 17. | Maksujen määräaikoja ei aina noudateta, mistä aiheutuu seuraamuksia (41  000 euroa vuonna 2014). |
| --- | --- |

17.

Maksujen määräaikoja ei aina noudateta, mistä aiheutuu seuraamuksia (41  000 euroa vuonna 2014).

Oikeudelliset puitteet

| 18. | Clean sky 2 -yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 3. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (16) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 558/2014 säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

18.

Clean sky 2 -yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 3. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (16) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 558/2014 säädetyt vaatimukset.

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

| 19. | Komission sisäisen tarkastuksen osasto sai vuonna 2014 päätökseen tarkastuksen, joka koski avustusten myöntämiseen liittyviä rahoitusnäkökohtia. Sisäisen tarkastuksen osasto antoi kaksi hyvin tärkeää suositusta, joissa käsiteltiin osakkaiden ja kumppaneiden tilinpäätösten hyväksymiseen liittyviä ennakkovalidointiohjeita ja tarkastuslistoja sekä kumppaneiden hankesuoritteiden hyväksymisprosessia. Sovitut toimet on toteutettu kummankin suosituksen kohdalla. |
| --- | --- |

19.

Komission sisäisen tarkastuksen osasto sai vuonna 2014 päätökseen tarkastuksen, joka koski avustusten myöntämiseen liittyviä rahoitusnäkökohtia. Sisäisen tarkastuksen osasto antoi kaksi hyvin tärkeää suositusta, joissa käsiteltiin osakkaiden ja kumppaneiden tilinpäätösten hyväksymiseen liittyviä ennakkovalidointiohjeita ja tarkastuslistoja sekä kumppaneiden hankesuoritteiden hyväksymisprosessia. Sovitut toimet on toteutettu kummankin suosituksen kohdalla.

AIEMMIN ESITETTYJEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 20. | Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (17) Clean Sky -yhteisyritys käyttää Euroopan komission välineitä ja omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (18). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja Clean Sky -yhteisyrityksen toiminnasta (19). Laadullisia tietoja Clean Sky -yhteisyrityksen tutkimustoiminnan tuloksista esitetään sen verkkosivustolla, toimintakertomuksessa, osakkaiden kanssa tehtyjä avustussopimuksia käsittelevien vuosikertomusten yhteenvedoissa ja muissa julkaisuissa. |
| --- | --- |

20.

Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (17) Clean Sky -yhteisyritys käyttää Euroopan komission välineitä ja omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (18). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja Clean Sky -yhteisyrityksen toiminnasta (19). Laadullisia tietoja Clean Sky -yhteisyrityksen tutkimustoiminnan tuloksista esitetään sen verkkosivustolla, toimintakertomuksessa, osakkaiden kanssa tehtyjä avustussopimuksia käsittelevien vuosikertomusten yhteenvedoissa ja muissa julkaisuissa.

| 21. | Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisessa kehyksessä edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (20). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa (etenkin päättövaihetta lähestyvien hankkeiden osalta), tuloksia koskevan raportoinnin ja levittämisen kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä olisi lisättävä (21). |
| --- | --- |

21.

Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisessa kehyksessä edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (20). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa (etenkin päättövaihetta lähestyvien hankkeiden osalta), tuloksia koskevan raportoinnin ja levittämisen kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä olisi lisättävä (21).

Eturistiriidat

| 22. | Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka Clean Sky -yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään. |
| --- | --- |

22.

Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka Clean Sky -yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään.

Komission toteuttama toinen väliarviointi

| 23. | Komission suorittaman toisen väliarvioinnin seurauksena (22) hallintoneuvosto keskusteli 20. maaliskuuta 2014 suosituksiin pohjautuvasta toimintasuunnitelmasta. Useimmat suositukset liittyvät Clean Sky 2 -ohjelmaan ja niitä pannaan parhaillaan täytäntöön. |
| --- | --- |

23.

Komission suorittaman toisen väliarvioinnin seurauksena (22) hallintoneuvosto keskusteli 20. maaliskuuta 2014 suosituksiin pohjautuvasta toimintasuunnitelmasta. Useimmat suositukset liittyvät Clean Sky 2 -ohjelmaan ja niitä pannaan parhaillaan täytäntöön.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1).

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 77).

2

(3)  Tässä kertomuksessa käytetään nimitystä ”Clean Sky -yhteisyritys”, kun ei ole tarpeen tehdä eroa kyseisten kahden ohjelman välillä.

3

(4)  Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma, joka hyväksyttiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104), on vuodet 2014–2020 kattava tutkimuksen ja innovaation ohjelma, joka kokoaa yhteen EU:n kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen.

4

(5)  Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Puiteohjelma kokoaa yhteen kaikki tutkimukseen liittyvät EU-aloitteet ja sillä on olennainen merkitys kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden saavuttamisessa.

5

(6)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

6

Liitteessä

(7)  Asetus (EU) N:o 558/2014, 4 artiklan 1 kohta.

7

(8)  Kustannukset, jotka ovat aiheutuneet vetäjille ja ydinkumppaneille Clean Sky 2 -yhteisyrityksen työohjelman ulkopuolisten, yhteisen Clean Sky -teknologia -aloitteen tavoitteita tukevien toimien, toteuttamisesta.

8

(9)  Asetuksessa (EU) N:o 558/2014 olevan liitteen I 15 artiklan 3 kohdan mukaan ”Clean Sky 2 -yhteisyrityksen toimintakustannukset katetaan a) unionin rahoitusosuudella; b) vetäjien ja ydinkumppanien sekä niiden liitännäisosallistujien luontoissuorituksilla, jotka koostuvat epäsuorien toimien täytäntöönpanossa niille aiheutuneista kustannuksista, joista vähennetään Clean Sky 2 -yhteisyrityksen osuus ja muu unionin osuus”.

9

(10)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

10

(11)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

11

(12)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

12

(13)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

13

(14)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

14

(15)  Muiden osakkaiden kokonaisrahoituksen määrä on 498 miljoonaa euroa. Määrä sisältää osakkaiden rahoitusosuudet, jotka on jo validoitu (448 miljoonaa euroa) tai jotka on saatu mutta ei vielä validoitu (38 miljoonaa euroa), sekä rahamääräisen osuuden juoksevien kustannusten kattamiseksi (12 miljoonaa euroa).

15

(16)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014.

16

(17)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 17), kohta 27.

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Komission seurantaraportissa nämä tiedot esitetään koostettuina arvoina yhdessä muita yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien tietojen kanssa.

19

(20)  Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisasetus (EU) N:o 1291/2013, 31 artikla, sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta 3 päivänä joulukuuta 2013 annettu neuvoston päätös (EU) N:o 2013/743/EU (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965), liite II (suorituskykyindikaattorit).

20

(21)  Ks. Euroopan komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä (COM(2013) 935).

21

(22)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 17), kohta 30.

22

---

LIITE

Clean Sky 2 -yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL 347, 20.12.2013, s. 104). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta olisi yhdistettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityistä investointia ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin.
  Neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä (EUVL L 169/77, 7.6.2014). |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  (neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014) | Tavoitteet

  Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:






  a) | edistää asetuksen (EY) N:o 71/2008 nojalla käynnistettyjen tutkimustoimien loppuunsaattamista sekä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 täytäntöönpanoa ja erityisesti vastaamista älykästä, ympäristöystävällistä ja integroitua liikennettä koskevaan haasteeseen päätöksen (EU) N:o 2013/743/EU III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” mukaisesti |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL 347, 20.12.2013, s. 104). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta olisi yhdistettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityistä investointia ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin.

Neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, Clean Sky 2 -yhteisyrityksestä (EUVL L 169/77, 7.6.2014).

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(neuvoston asetus (EU) N:o 558/2014)

Tavoitteet

Clean Sky 2 -yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:

a)

edistää asetuksen (EY) N:o 71/2008 nojalla käynnistettyjen tutkimustoimien loppuunsaattamista sekä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 täytäntöönpanoa ja erityisesti vastaamista älykästä, ympäristöystävällistä ja integroitua liikennettä koskevaan haasteeseen päätöksen (EU) N:o 2013/743/EU III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” mukaisesti

| b) | edistää ilmailualan teknologioiden ympäristövaikutusten vähentämistä, muun muassa pienimuotoiseen lentoliikenteeseen liittyviä ympäristövaikutuksia, ja kehittää Eurooppaan vahva ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ilmailuteollisuus ja toimitusketju. Tähän voidaan päästä nopeuttamalla puhtaampien lentoliikenneteknologioiden kehittämistä, jotta niitä otettaisiin mahdollisimman pian käyttöön, ja varsinkin sellaisten teknologioiden integrointia, demonstrointia ja validointia, joilla voidaan






  i) | parantaa ilma-alusten polttoainetehokkuutta ja vähentää näin hiilidioksidipäästöjä 20–30 prosenttia verrattuna uusimpiin ilma-aluksiin, jotka otetaan käyttöön vuodesta 2014 alkaen |
| --- | --- | --- |

b)

edistää ilmailualan teknologioiden ympäristövaikutusten vähentämistä, muun muassa pienimuotoiseen lentoliikenteeseen liittyviä ympäristövaikutuksia, ja kehittää Eurooppaan vahva ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ilmailuteollisuus ja toimitusketju. Tähän voidaan päästä nopeuttamalla puhtaampien lentoliikenneteknologioiden kehittämistä, jotta niitä otettaisiin mahdollisimman pian käyttöön, ja varsinkin sellaisten teknologioiden integrointia, demonstrointia ja validointia, joilla voidaan

i)

parantaa ilma-alusten polttoainetehokkuutta ja vähentää näin hiilidioksidipäästöjä 20–30 prosenttia verrattuna uusimpiin ilma-aluksiin, jotka otetaan käyttöön vuodesta 2014 alkaen

| ii) | vähentää ilma-alusten typen oksideja ja melupäästöjä 20–30 prosenttia verrattuna uusimpiin ilma-aluksiin, jotka otetaan käyttöön vuodesta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

ii)

vähentää ilma-alusten typen oksideja ja melupäästöjä 20–30 prosenttia verrattuna uusimpiin ilma-aluksiin, jotka otetaan käyttöön vuodesta 2014 alkaen.

Hallinto

Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen johtava elin. Hallintoneuvosto koostuu seuraavista:

| a) | yksi komission edustaja unionin puolesta |
| --- | --- |

a)

yksi komission edustaja unionin puolesta

| b) | yksi kunkin vetäjän edustaja |
| --- | --- |

b)

yksi kunkin vetäjän edustaja

| c) | yksi ydinkumppaneiden edustaja kutakin ITD-toimea kohden |
| --- | --- |

c)

yksi ydinkumppaneiden edustaja kutakin ITD-toimea kohden

| d) | yksi assosiaatiojäsenten edustaja kutakin ITD-toimea kohden |
| --- | --- |

d)

yksi assosiaatiojäsenten edustaja kutakin ITD-toimea kohden

| e) | yksi ydinkumppaneiden edustaja kutakin IADP-toimea kohden. |
| --- | --- |

e)

yksi ydinkumppaneiden edustaja kutakin IADP-toimea kohden.

Hallintoneuvoston toimivalta/tehtävät on määritetty yhtiöjärjestyksen 8 artiklassa (yhteisyrityksestä annetun asetuksen liitteessä I).

Unionilla on 50 prosenttia äänistä. Unionin äänioikeus on jakamaton. Jokaisella muulla edustajalla on yhtäläinen määrä ääniä.

Johtoryhmän vetäjä on toimitusjohtaja, joka myös toimii yhteisyrityksen virallisena elimenä ja jonka toimivalta/tehtävät on määritetty yhtiöjärjestyksen 10 artiklassa.

Teollisuus on suoraan edustettuna hallintoneuvostossa ja yhteisyrityksen muissa elimissä, jotka ovat ITD- ja IADP-ohjauskomiteat ja joiden toimivalta/tehtävät on määritetty yhtiöjärjestyksen 11 artiklassa. Yhteisyrityksen elimiä ovat myös valtioiden edustajien ryhmä ja tieteellinen komitea, mutta niiden rooli on vain neuvoa-antava.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

22 9 2 41  764 euroa

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Henkilöstötaulukossa on 37 tointa (31 väliaikaista ja 6 sopimussuhteista), joista oli täytettynä 31 tointa. Tehtävät jakautuvat seuraavasti: operatiiviset tehtävät (24), sekalaiset tehtävät (6).

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. Clean Sky 2 -yhteisyrityksen toimintakertomus vuodelta 2014 osoitteessa www.cleansky.eu

Lähde: Clean Sky 2 -yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUKSET

| 17. | Yhteisyritys on ryhtynyt toimenpiteisiin välttääkseen maksujen – etenkin kumppaneiden avustussopimusten maksujen – käsittelyn myöhässä. Tämän on katsottu olevan pääasiallinen syy tälle ongelmalle. Toimenpiteinä






  — | otettiin käyttöön tehokkaampi työnkulku kumppaneiden tilinpäätösten hyväksymiseksi. Myös operatiivisen yksikön ja varainhoitoyksikön välistä yhteistyötä parannettiin; |
| --- | --- | --- |

17.

Yhteisyritys on ryhtynyt toimenpiteisiin välttääkseen maksujen – etenkin kumppaneiden avustussopimusten maksujen – käsittelyn myöhässä. Tämän on katsottu olevan pääasiallinen syy tälle ongelmalle. Toimenpiteinä

—

otettiin käyttöön tehokkaampi työnkulku kumppaneiden tilinpäätösten hyväksymiseksi. Myös operatiivisen yksikön ja varainhoitoyksikön välistä yhteistyötä parannettiin;

| — | otettiin käyttöön Euroopan komission ns. yhden toimituksen menettely (teknisiä ja taloudellisia raportteja varten); |
| --- | --- |

—

otettiin käyttöön Euroopan komission ns. yhden toimituksen menettely (teknisiä ja taloudellisia raportteja varten);

| — | käytössä on säännöllinen kuukausittainen aikaseuranta avustussopimusten maksamista varten. |
| --- | --- |

—

käytössä on säännöllinen kuukausittainen aikaseuranta avustussopimusten maksamista varten.

| 21. | Kehittääkseen edelleen seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä ja valmistellakseen asianmukaista raportointia tulosindikaattorien avulla myös H2020-ohjelmaa varten, yhteisyritys on laatinut toimintasuunnitelman, johon sisältyy seuraavaa:






  A) | luodaan tutkimustulosten tietokanta Clean Sky -verkkosivustolla, |
| --- | --- | --- |

21.

Kehittääkseen edelleen seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä ja valmistellakseen asianmukaista raportointia tulosindikaattorien avulla myös H2020-ohjelmaa varten, yhteisyritys on laatinut toimintasuunnitelman, johon sisältyy seuraavaa:

A)

luodaan tutkimustulosten tietokanta Clean Sky -verkkosivustolla,

| B) | yhdenmukaistetaan vuoden 2015 vuosikertomuksessa raportointi Euroopan komission kanssa levitettävien tulosten ja H2020:n keskeisten tulosindikaattoreiden käytön osalta, |
| --- | --- |

B)

yhdenmukaistetaan vuoden 2015 vuosikertomuksessa raportointi Euroopan komission kanssa levitettävien tulosten ja H2020:n keskeisten tulosindikaattoreiden käytön osalta,

| C) | kehitetään raportoinnin/tiedonlevityksen moduuli omassa paikallisessa järjestelmässä, Grant Management Tool -avustusvälineessä. |
| --- | --- |

C)

kehitetään raportoinnin/tiedonlevityksen moduuli omassa paikallisessa järjestelmässä, Grant Management Tool -avustusvälineessä.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/25

---

KERTOMUS

ENIAC-yhteisyrityksen 1. tammikuuta–26. kesäkuuta 2014 välisen kauden tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaukset

(2015/C 422/04)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-4 | 26 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 5 | 26 |
| Tarkastuslausuma | 6-16 | 26 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 11 | 27 |
| Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 12-14 | 28 |
| Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 15 | 28 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 17-18 | 28 |
| Talousarvion toteuttaminen | 17 | 28 |
| Ehdotuspyynnöt | 18 | 28 |
| Muut kysymykset | 19 | 29 |
| Oikeudelliset puitteet | 19 | 29 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-4

26

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

5

26

Tarkastuslausuma

6-16

26

Lausunto tilien luotettavuudesta

11

27

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

12-14

28

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

15

28

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

17-18

28

Talousarvion toteuttaminen

17

28

Ehdotuspyynnöt

18

28

Muut kysymykset

19

29

Oikeudelliset puitteet

19

29

JOHDANTO

| 1. | Brysselissä sijaitseva eurooppalainen yhteisyritys (jäljempänä ”ENIAC-yhteisyritys”) perustettiin joulukuussa 2007 (1) kymmenen vuoden ajaksi nanoelektroniikka-alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Yhteisyritys on toiminut itsenäisesti vuodesta 2010 alkaen. ENIAC- ja ARTEMIS -yhteisyritykset (2) yhdistettiin 27 kesäkuuta 2014 yhteiseksi teknologia-aloitteeksi, joka koskee elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL) (3). ECSEL-yhteisyritys aloitti 10-vuotisen toimikautensa 27. kesäkuuta 2014. Sulautumisen vuoksi tämä kertomus kattaa ENIAC-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

1.

Brysselissä sijaitseva eurooppalainen yhteisyritys (jäljempänä ”ENIAC-yhteisyritys”) perustettiin joulukuussa 2007 (1) kymmenen vuoden ajaksi nanoelektroniikka-alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Yhteisyritys on toiminut itsenäisesti vuodesta 2010 alkaen. ENIAC- ja ARTEMIS -yhteisyritykset (2) yhdistettiin 27 kesäkuuta 2014 yhteiseksi teknologia-aloitteeksi, joka koskee elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL) (3). ECSEL-yhteisyritys aloitti 10-vuotisen toimikautensa 27. kesäkuuta 2014. Sulautumisen vuoksi tämä kertomus kattaa ENIAC-yhteisyrityksen varainhoitokauden 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta.

| 2. | Yhteisyrityksen keskeisenä tavoitteena oli määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma nanoelektroniikka-alan avainteknologioiden kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä näin mahdollistaa uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntyminen (4). |
| --- | --- |

2.

Yhteisyrityksen keskeisenä tavoitteena oli määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma nanoelektroniikka-alan avainteknologioiden kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä näin mahdollistaa uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntyminen (4).

| 3. | Yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edusti komissio, sekä tietyt EU:n jäsenvaltiot (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja AENEAS-järjestö (Association for European Nanoelectronics Activities). Muut jäsenvaltiot ja assosioituneet maat sekä mitkä tahansa muut maat tai oikeussubjektit voivat tulla ENIAC-yhteisyrityksen osakkaaksi, jos ne kykenivät osallistumaan huomattavalla rahoitusosuudella yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.

Yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edusti komissio, sekä tietyt EU:n jäsenvaltiot (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta) ja AENEAS-järjestö (Association for European Nanoelectronics Activities). Muut jäsenvaltiot ja assosioituneet maat sekä mitkä tahansa muut maat tai oikeussubjektit voivat tulla ENIAC-yhteisyrityksen osakkaaksi, jos ne kykenivät osallistumaan huomattavalla rahoitusosuudella yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseen.

| 4. | EU rahoitti ENIAC-yhteisyrityksen juoksevia kuluja ja tutkimustoimia tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman talousarviosta enintään 450 miljoonalla eurolla (5). AENEAS osallistui yhteisyrityksen juoksevien kulujen rahoitukseen enintään 30 miljoonalla eurolla. ENIAC-osakasvaltioiden oli osallistuttava juoksevien kulujen kattamiseen luontaissuorituksin (helpottamalla hankkeiden toteuttamista) ja suorittamalla rahoitusosuuksia, joiden kokonaismäärä oli EU:n rahoitusosuuteen nähden vähintään 1,8-kertainen. Hankkeissa mukana olevien tutkimusorganisaatioiden oli osallistuttava kulujen kattamiseen luontaissuorituksin, jotka vastasivat arvoltaan vähintään komission ja osakasvaltioiden osuutta. |
| --- | --- |

4.

EU rahoitti ENIAC-yhteisyrityksen juoksevia kuluja ja tutkimustoimia tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman talousarviosta enintään 450 miljoonalla eurolla (5). AENEAS osallistui yhteisyrityksen juoksevien kulujen rahoitukseen enintään 30 miljoonalla eurolla. ENIAC-osakasvaltioiden oli osallistuttava juoksevien kulujen kattamiseen luontaissuorituksin (helpottamalla hankkeiden toteuttamista) ja suorittamalla rahoitusosuuksia, joiden kokonaismäärä oli EU:n rahoitusosuuteen nähden vähintään 1,8-kertainen. Hankkeissa mukana olevien tutkimusorganisaatioiden oli osallistuttava kulujen kattamiseen luontaissuorituksin, jotka vastasivat arvoltaan vähintään komission ja osakasvaltioiden osuutta.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  6. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | ENIAC-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (6) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (7)1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

6.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

ENIAC-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (6) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (7)1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 7. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) No 110/2014 (8) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti (9) sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

7.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) No 110/2014 (8) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti (9) sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (10) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (10) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 9. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

9.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 26. kesäkuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 26. kesäkuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty 1. tammikuuta 2014 ja 26. kesäkuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 12. | Hallintoneuvosto hyväksyi 18. marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategian (11). Kyseessä on keskeinen väline (12), jonka avulla arvioidaan tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Vuonna 2014 suoritetut maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 14,2 miljoonaa euroa. Näiden maksujen osuus kaikista maksuista oli 79 prosenttia. |
| --- | --- |

12.

Hallintoneuvosto hyväksyi 18. marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategian (11). Kyseessä on keskeinen väline (12), jonka avulla arvioidaan tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Vuonna 2014 suoritetut maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 14,2 miljoonaa euroa. Näiden maksujen osuus kaikista maksuista oli 79 prosenttia.

| 13. | Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä. |
| --- | --- |

13.

Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä.

| 14. | Yhteisyrityksen kansallisilta rahoitusviranomaisilta saamat tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 76 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. Yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua (13). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

14.

Yhteisyrityksen kansallisilta rahoitusviranomaisilta saamat tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 76 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. Yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua (13). Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 15. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–14 kuvattujen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta 26 päivänä kesäkuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

15.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–14 kuvattujen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta 26 päivänä kesäkuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 16. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

16.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 17. | Vuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon oli varattu maksusitoumusmäärärahoja juoksevia kuluja varten 2,3 miljoonaa euroa. Talousarvio ei sisältänyt maksusitoumusmäärärahoja operatiivisia toimintoja varten, koska ENIAC ja ARTEMIS oli määrä sulauttaa vuonna 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi, joka vastaisi vuoden 2014 ehdotuspyynnöstä. Hallinnollisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 43 prosenttia. Talousarvion alhainen toteutumisaste johtui lähinnä siitä, että sulautuma toteutettiin kesäkuussa, kun taas talousarvio oli hyväksytty koko vuodeksi. |
| --- | --- |

17.

Vuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon oli varattu maksusitoumusmäärärahoja juoksevia kuluja varten 2,3 miljoonaa euroa. Talousarvio ei sisältänyt maksusitoumusmäärärahoja operatiivisia toimintoja varten, koska ENIAC ja ARTEMIS oli määrä sulauttaa vuonna 2014 ECSEL-yhteisyritykseksi, joka vastaisi vuoden 2014 ehdotuspyynnöstä. Hallinnollisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 43 prosenttia. Talousarvion alhainen toteutumisaste johtui lähinnä siitä, että sulautuma toteutettiin kesäkuussa, kun taas talousarvio oli hyväksytty koko vuodeksi.

Ehdotuspyynnöt

| 18. | Sulautuman toteuttamisajankohtaan mennessä ehdotuspyyntöjä varten varattu määrä oli sidottu kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

18.

Sulautuman toteuttamisajankohtaan mennessä ehdotuspyyntöjä varten varattu määrä oli sidottu kokonaisuudessaan.

MUUT KYSYMYKSET

Oikeusperusta

| 19. | Unionin yleiseen talousarvioon sovellettava uusi varainhoitoasetus (14) hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (15). Uuden varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskeva varainhoidon malliasetus (16) tuli kuitenkin voimaan vasta 8. helmikuuta 2014. Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ole ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi tarkistettu. |
| --- | --- |

19.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettava uusi varainhoitoasetus (14) hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (15). Uuden varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskeva varainhoidon malliasetus (16) tuli kuitenkin voimaan vasta 8. helmikuuta 2014. Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ole ECSEL-yhteisyritykseen sulautumisen vuoksi tarkistettu.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21).

1

(2)  ARTEMIS-yhteisyritys perustettiin 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 74/2008 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52). Yhteisyrityksen tehtävänä on määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien avainteknologioiden kehittämiseksi.

2

(3)  ECSEL-yhteisyritys perustettiin 6 päivänä toukokuuta 2014 annetulla neuvoston asetuksella N:o 561/2014 (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 152).

3

(4)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

4

Liitteessä

(5)  Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Puiteohjelma kokoaa yhteen kaikki tutkimukseen liittyvät EU-aloitteet, ja sillä on olennainen merkitys kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden saavuttamisessa. Ohjelma on myös eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen tekijä.

5

(6)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

6

(7)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

7

(8)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

8

(9)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

9

(10)  Asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

10

(11)  Yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategian mukaan yhteisyrityksen on hankittava riittävästi tietoja ENIAC-osakasvaltioissa sovelletuista jälkitarkastustoimenpiteistä, jotta se voi arvioida kansalliset toimenpiteet ja sen, miten hyvin niiden avulla saadaan riittävä varmuus ENIAC-yhteisyrityksen hankkeisiin liittyvien toimien asianmukaisuudesta ja laillisuudesta.

11

(12)  Asetuksen (EY) N:o 72/2008 12 artiklan mukaan yhteisyrityksen ”on varmistettava, että osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset”. Lisäksi artiklassa säädetään, että ”yhteisyritys tekee paikan päällä selvityksiä ja tilintarkastuksia ENIAC-yhteisyrityksen julkisen rahoituksen saajien keskuudessa. Tällaiset selvitykset ja tarkastukset tekee joko ENIAC-yhteisyritys suoraan tai jokin ENIAC-osakasvaltio sen puolesta.”

12

(13)  ENIAC-yhteisyrityksen hallintoneuvoston hyväksymän jälkitarkastusstrategian mukaisesti yhteisyrityksen on arvioitava vähintään kerran vuodessa, saadaanko ENIAC-osakasvaltioiden toimittamien tietojen perusteella riittävä varmuus tapahtumien asianmukaisuudesta ja laillisuudesta.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

14

(15)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 214 artikla mainittuine poikkeuksineen.

15

(16)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014.

16

---

LIITE

ENIAC-yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla) | Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.
  Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet

  (Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008) | Tavoitteet

  ENIAC-yhteisyritys myötävaikuttaa Euroopan unionin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöönpanemiseen sekä Yhteistyö-erityisohjelman aihealueeseen ”Tieto- ja viestintäteknologia”. Yhteisyrityksen tavoitteena on erityisesti:






  — | määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma nanoelektroniikan keskeisen osaamisen kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntymisen mahdollistamiseksi |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla)

Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.

Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008)

Tavoitteet

ENIAC-yhteisyritys myötävaikuttaa Euroopan unionin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöönpanemiseen sekä Yhteistyö-erityisohjelman aihealueeseen ”Tieto- ja viestintäteknologia”. Yhteisyrityksen tavoitteena on erityisesti:

—

määritellä ja toteuttaa tutkimusohjelma nanoelektroniikan keskeisen osaamisen kehittämiseksi eri sovellusaloilla Euroopan kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen lujittamiseksi sekä uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisten sovellusten syntymisen mahdollistamiseksi

| — | tukea tutkimusohjelman toteuttamiseksi tarvittavia toimia (t&k-toimia) erityisesti myöntämällä rahoitusta kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen hankkeiden osallistujille |
| --- | --- |

—

tukea tutkimusohjelman toteuttamiseksi tarvittavia toimia (t&k-toimia) erityisesti myöntämällä rahoitusta kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen hankkeiden osallistujille

| — | edistää julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta, jolla pyritään käynnistämään ja yhdistämään unionin tasoisia, kansallisia ja yksityisiä toimia, lisäämään nanoelektroniikka-alaan kohdistuvien t&k-investointien kokonaismäärää ja edistämään yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä |
| --- | --- |

—

edistää julkisen ja yksityisen sektorin välistä kumppanuutta, jolla pyritään käynnistämään ja yhdistämään unionin tasoisia, kansallisia ja yksityisiä toimia, lisäämään nanoelektroniikka-alaan kohdistuvien t&k-investointien kokonaismäärää ja edistämään yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä

| — | varmistaa nanoelektroniikka-alan yhteisten teknologia-aloitteiden tuloksellisuus ja kestävyys |
| --- | --- |

—

varmistaa nanoelektroniikka-alan yhteisten teknologia-aloitteiden tuloksellisuus ja kestävyys

| — | aikaansaada eurooppalaisten t&k-toimien synergiaa ja koordinointia nanoelektroniikka-alalla, mukaan luettuna alalla parhaillaan valtioiden välisissä t&k-ohjelmissa (EUREKA) toteutettavan toiminnan vähittäinen liittäminen ENIAC-yhteisyritykseen. |
| --- | --- |

—

aikaansaada eurooppalaisten t&k-toimien synergiaa ja koordinointia nanoelektroniikka-alalla, mukaan luettuna alalla parhaillaan valtioiden välisissä t&k-ohjelmissa (EUREKA) toteutettavan toiminnan vähittäinen liittäminen ENIAC-yhteisyritykseen.

Hallinto

Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen johtava elin. Johtoryhmän vetäjänä toimii toimitusjohtaja. Teollisuus on edustettuna teollisuus- ja tutkimuskomiteassa, ja teollisuutta edustaa myös perustajajäsen AENEAS-järjestö. Unionia edustava komissio, osakasvaltiot ja assosioituneet maat muodostavat julkisten tahojen neuvoston.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

2 3 56  000,00 euroa sitoumuksiin

7 6 5 00  250,00 euroa maksuihin

Henkilöstö 26. kesäkuuta 2014

Henkilöstötaulukossa on 15 tointa (7 väliaikaista ja 8 sopimussuhteista), joista oli täytettynä 15 tointa. Tehtävät jakautuvat seuraavasti: operatiiviset tehtävät (6); hallinnolliset tehtävät (5); sekalaiset tehtävät (4).

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. ENIAC-yhteisyrityksen toimintakertomus vuodelta 2014 (www.ecsel.eu)

Lähde: ENIAC-yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUKSET

| 13. | ENIAC-yhteisyritys sopi kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyistä noudattaen neuvoston asetuksen (EY) 72/2008 (1) asettamia ehtoja, jotka osoittavat kokonaiskustannusten määrittämisen kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi näiden avustussopimusten perusteella ”niiden kansallisten sääntöjen, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten, mukaisesti”. Asetus ei anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrittää sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eikä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen. |
| --- | --- |

13.

ENIAC-yhteisyritys sopi kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyistä noudattaen neuvoston asetuksen (EY) 72/2008 (1) asettamia ehtoja, jotka osoittavat kokonaiskustannusten määrittämisen kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi näiden avustussopimusten perusteella ”niiden kansallisten sääntöjen, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten, mukaisesti”. Asetus ei anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrittää sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eikä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen.

| 14. | ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät voivat taata kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomion mukaisesti kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhearvon tai jäännösvirhearvon laskemista ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Kyseinen tekninen hankaluus ei kuitenkaan johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta se ymmärrettävästi estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

14.

ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät voivat taata kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomion mukaisesti kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhearvon tai jäännösvirhearvon laskemista ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Kyseinen tekninen hankaluus ei kuitenkaan johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta se ymmärrettävästi estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/33

---

KERTOMUS

ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen vuoden 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

(2015/C 422/05)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-3 | 34 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 4 | 34 |
| Tarkastuslausuma | 5-17 | 34 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 10 | 35 |
| Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 11 | 35 |
| Tiettyjä seikkoja painottava kappale | 12-16 | 36 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 18-19 | 37 |
| Tilinpäätös | 18 | 37 |
| Talousarvion toteuttaminen | 19 | 37 |
| Huomautukset yhteisyrityksen valvontajärjestelmiin sisältyvistä keskeisistä kontrolleista | 20-25 | 37 |
| Operatiiviset hankinnat ja avustukset | 21-22 | 38 |
| Operatiivisten hankintasopimusten ja avustusten yleinen valvonta ja seuranta | 23-25 | 39 |
| Muut kysymykset | 26-27 | 39 |
| Oikeudelliset puitteet | 26 | 39 |
| Vuotuinen toimintakertomus | 27 | 39 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 28-34 | 39 |
| Teollis- ja tekijänoikeudet ja teollisuuspolitiikka | 28-31 | 39 |
| Eturistiriidat | 32 | 40 |
| Isäntävaltiosopimus | 33 | 40 |
| Henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt | 34 | 40 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-3

34

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

4

34

Tarkastuslausuma

5-17

34

Lausunto tilien luotettavuudesta

10

35

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

11

35

Tiettyjä seikkoja painottava kappale

12-16

36

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

18-19

37

Tilinpäätös

18

37

Talousarvion toteuttaminen

19

37

Huomautukset yhteisyrityksen valvontajärjestelmiin sisältyvistä keskeisistä kontrolleista

20-25

37

Operatiiviset hankinnat ja avustukset

21-22

38

Operatiivisten hankintasopimusten ja avustusten yleinen valvonta ja seuranta

23-25

39

Muut kysymykset

26-27

39

Oikeudelliset puitteet

26

39

Vuotuinen toimintakertomus

27

39

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

28-34

39

Teollis- ja tekijänoikeudet ja teollisuuspolitiikka

28-31

39

Eturistiriidat

32

40

Isäntävaltiosopimus

33

40

Henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt

34

40

JOHDANTO

| 1. | ITERin (1) ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys perustettiin 35 vuodeksi maaliskuussa 2007 (2). Fuusiotoimintojen kehittely on keskitetty Ranskan Cadaracheen, mutta yhteisyrityksen toimipaikka on Barcelonassa. |
| --- | --- |

1.

ITERin (1) ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys perustettiin 35 vuodeksi maaliskuussa 2007 (2). Fuusiotoimintojen kehittely on keskitetty Ranskan Cadaracheen, mutta yhteisyrityksen toimipaikka on Barcelonassa.

| 2. | Yhteisyrityksen tehtävänä on (3):






  a) | vastata Euratomin osuudesta fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa (4) |
| --- | --- | --- |

2.

Yhteisyrityksen tehtävänä on (3):

a)

vastata Euratomin osuudesta fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa (4)

| b) | vastata Euratomin osuudesta Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa (yhteisissä täydentävissä fuusiotutkimustoimissa) |
| --- | --- |

b)

vastata Euratomin osuudesta Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa (yhteisissä täydentävissä fuusiotutkimustoimissa)

| c) | valmistella ja koordinoida toimintaohjelmaa, jolla valmistellaan koefuusioreaktorin ja muiden asiaan liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen rakentamista. |
| --- | --- |

c)

valmistella ja koordinoida toimintaohjelmaa, jolla valmistellaan koefuusioreaktorin ja muiden asiaan liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen rakentamista.

| 3. | Yhteisyrityksen osakkaita ovat Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jota edustaa Euroopan komissio, Euratomin jäsenvaltiot sekä muut maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla (31. joulukuuta 2014: Sveitsi). |
| --- | --- |

3.

Yhteisyrityksen osakkaita ovat Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jota edustaa Euroopan komissio, Euratomin jäsenvaltiot sekä muut maat, jotka ovat tehneet Euratomin kanssa yhteistyösopimuksen hallitun ydinfuusion alalla (31. joulukuuta 2014: Sveitsi).

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 4. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

4.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  5. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (5) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (6)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

5.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavan yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (5) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (6)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta; ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 6. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 39 ja 50 artiklan mukaisesti (7) yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (8) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

6.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 39 ja 50 artiklan mukaisesti (7) yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (8) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 7. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (9) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (9) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 8. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

8.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä jäljempänä esitettävien lausuntojen perustaksi. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä jäljempänä esitettävien lausuntojen perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Tiettyjä seikkoja painottava kappale

| 12. | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdissa 10 ja 11 esitettyjä lausuntoja tilintarkastustuomioistuin pyytää kiinnittämään huomiota tiettyihin seikkoihin. Neuvoston 7. heinäkuuta 2010 hyväksymissä päätelmissä (10) vahvistettiin, että yhteisyrityksen rahoitusosuus ITER-hankkeen rakennusvaiheessa on 6,6 miljardin euroa (vuoden 2008 hinnoin). Tämä määrä kaksinkertaisti hankkeen rakennusvaiheeseen alun perin budjetoidut menot. Se ei sisältänyt Euroopan komission vuonna 2010 ehdottamaa 663 miljoonan euron määrää, joka oli tarkoitettu kattamaan mahdolliset ennakoimattomat menot (11). |
| --- | --- |

12.

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdissa 10 ja 11 esitettyjä lausuntoja tilintarkastustuomioistuin pyytää kiinnittämään huomiota tiettyihin seikkoihin. Neuvoston 7. heinäkuuta 2010 hyväksymissä päätelmissä (10) vahvistettiin, että yhteisyrityksen rahoitusosuus ITER-hankkeen rakennusvaiheessa on 6,6 miljardin euroa (vuoden 2008 hinnoin). Tämä määrä kaksinkertaisti hankkeen rakennusvaiheeseen alun perin budjetoidut menot. Se ei sisältänyt Euroopan komission vuonna 2010 ehdottamaa 663 miljoonan euron määrää, joka oli tarkoitettu kattamaan mahdolliset ennakoimattomat menot (11).

| 13. | F4E-toimien (Fusion for Energy) monimutkaisuuden (12) seurauksena on olemassa merkittävä riski, että yhteisyrityksen rahoitusosuus hankkeen rakennusvaiheessa kasvaa (13). Riskit johtuvat lähinnä hankkeen suoritteiden laajuudessa (14) tapahtuneista muutoksista ja nykyiseen epärealistisena pidettyyn aikatauluun liittyneistä viiveistä (15). Kansainvälisen ITER-organisaation neuvoston oli määrä julkaista uudet ITER-hankkeen perusmääreet (laajuus, aikataulu ja kulut) (16) kesäkuussa 2015, mutta julkaisua on lykätty marraskuulle 2015. Yhteisyritys arvioi tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015), että hankkeen rakennusvaiheen aikataulu oli viivästynyt ainakin 43 kuukaudella. |
| --- | --- |

13.

F4E-toimien (Fusion for Energy) monimutkaisuuden (12) seurauksena on olemassa merkittävä riski, että yhteisyrityksen rahoitusosuus hankkeen rakennusvaiheessa kasvaa (13). Riskit johtuvat lähinnä hankkeen suoritteiden laajuudessa (14) tapahtuneista muutoksista ja nykyiseen epärealistisena pidettyyn aikatauluun liittyneistä viiveistä (15). Kansainvälisen ITER-organisaation neuvoston oli määrä julkaista uudet ITER-hankkeen perusmääreet (laajuus, aikataulu ja kulut) (16) kesäkuussa 2015, mutta julkaisua on lykätty marraskuulle 2015. Yhteisyritys arvioi tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015), että hankkeen rakennusvaiheen aikataulu oli viivästynyt ainakin 43 kuukaudella.

| 14. | Yhteisyritys arvioi marraskuussa 2014 vajauksen (”negatiivinen varaus”) kasvavan hankkeen rakennusvaiheen päätökseen saamiseen mennessä 428 miljoonaan euroon (vuoden 2008 hinnoin) (17). F4E laatii parhaillaan tarkempaa ja ajantasaisempaa arviota. |
| --- | --- |

14.

Yhteisyritys arvioi marraskuussa 2014 vajauksen (”negatiivinen varaus”) kasvavan hankkeen rakennusvaiheen päätökseen saamiseen mennessä 428 miljoonaan euroon (vuoden 2008 hinnoin) (17). F4E laatii parhaillaan tarkempaa ja ajantasaisempaa arviota.

| 15. | Yhteisyritykseltä puuttuu edelleen kaikkien operatiivisten tietojen keskitetty ja yhdenmukainen hallinnointijärjestelmä, jonka avulla voitaisiin seurata ja valvoa säännöllisesti arvioita, kuluja ja poikkeamia (18). Yhteisyritys ei ole myöskään saattanut ajan tasalle ITER-hanketta koskevan rahoitusosuutensa arvostamista rakennusvaiheen päättymisen jälkeisen ajan osalta. |
| --- | --- |

15.

Yhteisyritykseltä puuttuu edelleen kaikkien operatiivisten tietojen keskitetty ja yhdenmukainen hallinnointijärjestelmä, jonka avulla voitaisiin seurata ja valvoa säännöllisesti arvioita, kuluja ja poikkeamia (18). Yhteisyritys ei ole myöskään saattanut ajan tasalle ITER-hanketta koskevan rahoitusosuutensa arvostamista rakennusvaiheen päättymisen jälkeisen ajan osalta.

| 16. | ITER-hankkeen nykyisten haasteiden seurauksena kansainvälisen ITER-organisaation uusi pääjohtaja esitti ITER-organisaation neuvostolle toimintasuunnitelman, johon sisältyy erityisiä toimenpiteitä hankkeen edistymistä tällä hetkellä haittaaviin pääasiallisiin rajoitteisiin puuttumista silmällä pitäen (19). F4E-yhteisyrityksen osalta uusi vt. johtaja (20) esitti hallintoneuvostolle F4E-toimintasuunnitelman, joka on pitkälti kansainvälisen ITER-organisaation toimintasuunnitelman mukainen (21). Kummankin toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvien käytännön toimenpiteiden määrittäminen oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä kesken. |
| --- | --- |

16.

ITER-hankkeen nykyisten haasteiden seurauksena kansainvälisen ITER-organisaation uusi pääjohtaja esitti ITER-organisaation neuvostolle toimintasuunnitelman, johon sisältyy erityisiä toimenpiteitä hankkeen edistymistä tällä hetkellä haittaaviin pääasiallisiin rajoitteisiin puuttumista silmällä pitäen (19). F4E-yhteisyrityksen osalta uusi vt. johtaja (20) esitti hallintoneuvostolle F4E-toimintasuunnitelman, joka on pitkälti kansainvälisen ITER-organisaation toimintasuunnitelman mukainen (21). Kummankin toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvien käytännön toimenpiteiden määrittäminen oli tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä kesken.

| 17. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

17.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Tilinpäätös

| 18. | Tilinpäätöksen liitetiedoissa kohtaan 4.3.1.1 (Kansainvälisen ITER-organisaation kanssa tehdyt ITER-hankintajärjestelyt) sisältyvä taulukko ja tiedot koskevat toteutettuja hankintajärjestelyjä (sarake 3) ja tähän mennessä maksettuja hankintajärjestelyjä (sarake 4). Taulukosta ei kuitenkaan käy ilmi, mihin asti käynnissä olevissa urakoissa on päästy, ja tekstiosassa annetaan vain vähän tietoja. Kyseiset tiedot ovat kuitenkin tärkeitä käsityksen saamiseksi yhteisyrityksen tähän mennessä toteuttamien toimien edistymisestä ja arvosta. |
| --- | --- |

18.

Tilinpäätöksen liitetiedoissa kohtaan 4.3.1.1 (Kansainvälisen ITER-organisaation kanssa tehdyt ITER-hankintajärjestelyt) sisältyvä taulukko ja tiedot koskevat toteutettuja hankintajärjestelyjä (sarake 3) ja tähän mennessä maksettuja hankintajärjestelyjä (sarake 4). Taulukosta ei kuitenkaan käy ilmi, mihin asti käynnissä olevissa urakoissa on päästy, ja tekstiosassa annetaan vain vähän tietoja. Kyseiset tiedot ovat kuitenkin tärkeitä käsityksen saamiseksi yhteisyrityksen tähän mennessä toteuttamien toimien edistymisestä ja arvosta.

Talousarvion toteuttaminen

| 19. | Käytettävissä olevaan varainhoitovuoden 2014 lopulliseen talousarvioon sisältyi 1  168,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 567,6 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli sata prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 88,5 prosenttia. Vuoden 2014 alustavaan talousarvioon sisältyneiden maksumäärärahojen käyttöaste oli kuitenkin 73 prosenttia (22). Operatiivisiin toimiin käytettävissä olleista 1  125,2 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahoista 23 prosenttia toteutettiin suorien yksittäisten sitoumusten perusteella ja 77 prosenttia kokonaissitoumusten perusteella. Yksittäisten sitoumusten alhaista täytäntöönpanoastetta selittävät ITER-hankkeen yleinen viivästyminen sekä ITER-organisaatiolta tulevat lukuisat muutospyynnöt. |
| --- | --- |

19.

Käytettävissä olevaan varainhoitovuoden 2014 lopulliseen talousarvioon sisältyi 1  168,8 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 567,6 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli sata prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 88,5 prosenttia. Vuoden 2014 alustavaan talousarvioon sisältyneiden maksumäärärahojen käyttöaste oli kuitenkin 73 prosenttia (22). Operatiivisiin toimiin käytettävissä olleista 1  125,2 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahoista 23 prosenttia toteutettiin suorien yksittäisten sitoumusten perusteella ja 77 prosenttia kokonaissitoumusten perusteella. Yksittäisten sitoumusten alhaista täytäntöönpanoastetta selittävät ITER-hankkeen yleinen viivästyminen sekä ITER-organisaatiolta tulevat lukuisat muutospyynnöt.

HUOMAUTUKSET YHTEISYRITYKSEN VALVONTAJÄRJESTELMIIN SISÄLTYVISTÄ KESKEISISTÄ KONTROLLEISTA

| 20. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että useilla aloilla on tapahtunut huomattavaa edistystä. Tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) F4E kehitti yhä tiettyjä yhteisyrityksen keskeisiä hallintotoimintoja:






  — | F4E kehittää edelleen kaikkien operatiivisten tietojen keskitettyä ja yhdenmukaista hallinnointijärjestelmää, jonka avulla voidaan seurata ja valvoa säännöllisesti arvioita ja kulupoikkeamia. Siihen sisältyy myös järjestelmä, jonka avulla voidaan arvioida työsuoritusten yksittäisten erien arvoa sopimustasolla. Tarkastuksen toimittamisajankohtana F4E-yhteisyritys oli saanut valmiiksi ja saattanut ajan tasalle kustannusten perusaikataulun (23) työnosituksen tasolla 4, mutta ei työnosituksen tasolla 6 (sopimustaso). Lisäksi järjestelmä, jonka avulla annetaan tietoa toimien täytäntöönpanoasteesta (ansaitun arvon hallinta), on vielä kehittämättä. |
| --- | --- | --- |

20.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että useilla aloilla on tapahtunut huomattavaa edistystä. Tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) F4E kehitti yhä tiettyjä yhteisyrityksen keskeisiä hallintotoimintoja:

—

F4E kehittää edelleen kaikkien operatiivisten tietojen keskitettyä ja yhdenmukaista hallinnointijärjestelmää, jonka avulla voidaan seurata ja valvoa säännöllisesti arvioita ja kulupoikkeamia. Siihen sisältyy myös järjestelmä, jonka avulla voidaan arvioida työsuoritusten yksittäisten erien arvoa sopimustasolla. Tarkastuksen toimittamisajankohtana F4E-yhteisyritys oli saanut valmiiksi ja saattanut ajan tasalle kustannusten perusaikataulun (23) työnosituksen tasolla 4, mutta ei työnosituksen tasolla 6 (sopimustaso). Lisäksi järjestelmä, jonka avulla annetaan tietoa toimien täytäntöönpanoasteesta (ansaitun arvon hallinta), on vielä kehittämättä.

| — | Toimintasuunnitelmat, jotka yhteisyritys on hyväksynyt rahoitusprosesseja, avustusten hallinnointia ja asiantuntijoiden kanssa tehtäviä sopimuksia koskeneiden sisäisten tarkastusten perusteella, oli tarkastuksen toimittamisajankohtana (maaliskuu 2015) pantu täytäntöön täysin tai suurimmilta osin. Kaikkien F4E-yhteisyrityksen tähän mennessä sisäisten tarkastusten perusteella hyväksymien toimintasuunnitelmien yleisen edistymisen osalta voidaan kuitenkin todeta (24), että tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä täytäntöön pantavina olleista 46 suosituksesta 29:n kohdalla täytäntöönpanolle asetettu määräaika oli ylittynyt. |
| --- | --- |

—

Toimintasuunnitelmat, jotka yhteisyritys on hyväksynyt rahoitusprosesseja, avustusten hallinnointia ja asiantuntijoiden kanssa tehtäviä sopimuksia koskeneiden sisäisten tarkastusten perusteella, oli tarkastuksen toimittamisajankohtana (maaliskuu 2015) pantu täytäntöön täysin tai suurimmilta osin. Kaikkien F4E-yhteisyrityksen tähän mennessä sisäisten tarkastusten perusteella hyväksymien toimintasuunnitelmien yleisen edistymisen osalta voidaan kuitenkin todeta (24), että tarkastuksen toimittamisajankohtana vielä täytäntöön pantavina olleista 46 suosituksesta 29:n kohdalla täytäntöönpanolle asetettu määräaika oli ylittynyt.

| — | Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö tarkasti vuonna 2014 ITER-rakennuksia koskevan sopimuksen täytäntöönpanon seurannan (25). Yksikkö toi esille keskeisiä riskitekijöitä, kuten tiettyjen ITER-toimien puutteellinen suunnittelu, hanketta koskevien muutospyyntöjen suuri määrä, epärealistinen hankeaikataulu sekä toimien täytäntöönpanoon tällä hetkellä liittyvät viiveet. F4E-yhteisyrityksen on vaikea lieventää osaa näistä riskeistä vaikuttavasti, sillä hankkeet kuuluvat kansainväliselle ITER-organisaatiolle. Tarkastuksessa havaittiin myös, että prosesseja on valvottava tehokkaammin ja että ne edellyttävät muutoksia etenkin hallinnoinnin ja muutosten valvonnan, sopimuksiin liittyvän varainhallinnan sekä säännöstenmukaisuuden laiminlyöntien hallinnan osalta. |
| --- | --- |

—

Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö tarkasti vuonna 2014 ITER-rakennuksia koskevan sopimuksen täytäntöönpanon seurannan (25). Yksikkö toi esille keskeisiä riskitekijöitä, kuten tiettyjen ITER-toimien puutteellinen suunnittelu, hanketta koskevien muutospyyntöjen suuri määrä, epärealistinen hankeaikataulu sekä toimien täytäntöönpanoon tällä hetkellä liittyvät viiveet. F4E-yhteisyrityksen on vaikea lieventää osaa näistä riskeistä vaikuttavasti, sillä hankkeet kuuluvat kansainväliselle ITER-organisaatiolle. Tarkastuksessa havaittiin myös, että prosesseja on valvottava tehokkaammin ja että ne edellyttävät muutoksia etenkin hallinnoinnin ja muutosten valvonnan, sopimuksiin liittyvän varainhallinnan sekä säännöstenmukaisuuden laiminlyöntien hallinnan osalta.

| — | Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto suoritti sopimushallinnoinnin rajatun tarkastuksen (26) ja toi esille, että F4E-yhteisyritys on muuttumassa hankintapainotteisesta organisaatiosta lähinnä sopimushallinnoinnista vastaavaksi organisaatioksi. Tarkastuksen perusteella todettiin, että F4E-yhteisyritys edistyy koko yksikön kattavien kontrollien perustamisessa, minkä tavoitteena on sopimusten täytäntöönpanoon liittyviin riskeihin puuttuminen. Tarkastuksessa havaittiin myös tiettyjä aloja, joilla käytössä olevat kontrollit eivät ole vielä riittävän tehokkaita etenkään sopimusmuutosten ja ennakoimattomien menojen hallinnoinnin kannalta. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto suoritti sopimushallinnoinnin rajatun tarkastuksen (26) ja toi esille, että F4E-yhteisyritys on muuttumassa hankintapainotteisesta organisaatiosta lähinnä sopimushallinnoinnista vastaavaksi organisaatioksi. Tarkastuksen perusteella todettiin, että F4E-yhteisyritys edistyy koko yksikön kattavien kontrollien perustamisessa, minkä tavoitteena on sopimusten täytäntöönpanoon liittyviin riskeihin puuttuminen. Tarkastuksessa havaittiin myös tiettyjä aloja, joilla käytössä olevat kontrollit eivät ole vielä riittävän tehokkaita etenkään sopimusmuutosten ja ennakoimattomien menojen hallinnoinnin kannalta.

| — | F4E:n sisäinen riskinhallintajärjestelmä yksilöi kymmenen uutta riskiä vuonna 2014. Lokakuussa 2014 yksilöitiin 32 toimea, joiden avulla puututaan kuuteen erittäin suureen riskiin. Toimista 13 pantiin täytäntöön, yhdeksän oli käynnissä, yksi peruttiin vanhentuneena ja yhdeksää ei ollut käynnistetty. |
| --- | --- |

—

F4E:n sisäinen riskinhallintajärjestelmä yksilöi kymmenen uutta riskiä vuonna 2014. Lokakuussa 2014 yksilöitiin 32 toimea, joiden avulla puututaan kuuteen erittäin suureen riskiin. Toimista 13 pantiin täytäntöön, yhdeksän oli käynnissä, yksi peruttiin vanhentuneena ja yhdeksää ei ollut käynnistetty.

Operatiiviset hankinnat ja avustukset

| 21. | Vuonna 2014 käynnistetyistä 67 operatiivisesta hankintamenettelystä 58 prosenttia oli neuvottelumenettelyjä (44 prosenttia vuonna 2013). Vaikka yhteisyritys toimii erittäin teknisellä erikoisalalla, sen on silti lisättävä kilpailuttamista hankintamenettelyjen yhteydessä. Avustusten osalta ehdotuksia saatiin keskimäärin ainoastaan yksi pyyntöä kohti. |
| --- | --- |

21.

Vuonna 2014 käynnistetyistä 67 operatiivisesta hankintamenettelystä 58 prosenttia oli neuvottelumenettelyjä (44 prosenttia vuonna 2013). Vaikka yhteisyritys toimii erittäin teknisellä erikoisalalla, sen on silti lisättävä kilpailuttamista hankintamenettelyjen yhteydessä. Avustusten osalta ehdotuksia saatiin keskimäärin ainoastaan yksi pyyntöä kohti.

| 22. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi operatiivista hankintamenettelyä. Tarkastuksessa tulivat ilmi seuraavat puutteet:






  — | F4E-yhteisyritys ei pystynyt menettelyn käynnistämisen ajankohtana suorittamaan 6,6 miljardin euron rajatusta talousarviosta eri sopimuksiin kohdennettua määrää yhtä poikkeusta lukuun ottamatta. Se ei myöskään määrittänyt asianomaisten toimien osalta arvoa lopullisia kustannuksia koskevaa arviota varten (27). Tämä tieto on olennainen rajattua talousarviota koskevien kulupoikkeamien laskentaa varten. |
| --- | --- | --- |

22.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi operatiivista hankintamenettelyä. Tarkastuksessa tulivat ilmi seuraavat puutteet:

—

F4E-yhteisyritys ei pystynyt menettelyn käynnistämisen ajankohtana suorittamaan 6,6 miljardin euron rajatusta talousarviosta eri sopimuksiin kohdennettua määrää yhtä poikkeusta lukuun ottamatta. Se ei myöskään määrittänyt asianomaisten toimien osalta arvoa lopullisia kustannuksia koskevaa arviota varten (27). Tämä tieto on olennainen rajattua talousarviota koskevien kulupoikkeamien laskentaa varten.

| — | Erään toisen sopimusmenettelyn yhteydessä tehdyn sopimuksen arvo oli 29 prosenttia (12,4 miljoonaa euroa vuoden 2008 hinnoin) suurempi kuin kustannusten perusaikataulussa määritetty arvo. Poikkeamasta ei raportoitu arviointikomitean raporteissa. |
| --- | --- |

—

Erään toisen sopimusmenettelyn yhteydessä tehdyn sopimuksen arvo oli 29 prosenttia (12,4 miljoonaa euroa vuoden 2008 hinnoin) suurempi kuin kustannusten perusaikataulussa määritetty arvo. Poikkeamasta ei raportoitu arviointikomitean raporteissa.

| — | Arviointikomitean suorittamassa hintatarjousten arvioinnissa havaittiin puutteita. Eräässä tapauksessa arvioinnissa ei otettu huomioon (32 miljoonan euron arvoisia) sopimukseen sisältyviä vaihtoehtoja eikä aiheutuvia lisäkuluja. Eräässä toisessa tapauksessa tarjouksia ei verrattu rajatusta talousarviosta myönnettyyn määrään tai kustannusten perusaikatauluun. Yhdessäkään tarkastetuista menettelyistä arviointikomitean raportissa ei mainittu kyseisten sopimusten osalta arviota lopullisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

Arviointikomitean suorittamassa hintatarjousten arvioinnissa havaittiin puutteita. Eräässä tapauksessa arvioinnissa ei otettu huomioon (32 miljoonan euron arvoisia) sopimukseen sisältyviä vaihtoehtoja eikä aiheutuvia lisäkuluja. Eräässä toisessa tapauksessa tarjouksia ei verrattu rajatusta talousarviosta myönnettyyn määrään tai kustannusten perusaikatauluun. Yhdessäkään tarkastetuista menettelyistä arviointikomitean raportissa ei mainittu kyseisten sopimusten osalta arviota lopullisista kustannuksista.

| — | Erään hankintamenettelyn toteuttamista haittasi toimien viivästyminen 21 kuukaudella päätökseen saattamiselle asetettuun määräaikaan nähden. Kahden muun hankintamenettelyn yhteydessä sopimukset tehtiin kymmenen ja viisi kuukautta määräajankohdan jälkeen. |
| --- | --- |

—

Erään hankintamenettelyn toteuttamista haittasi toimien viivästyminen 21 kuukaudella päätökseen saattamiselle asetettuun määräaikaan nähden. Kahden muun hankintamenettelyn yhteydessä sopimukset tehtiin kymmenen ja viisi kuukautta määräajankohdan jälkeen.

| — | Erään hankintamenettelyn yhteydessä yhteisyrityksen oli sisällytettävä vuoden 2014 toimintaohjelmaan ennakoimaton budjetin ulkopuolinen toiminto (28). Lisäsopimuksen arvo oli 2,88 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Erään hankintamenettelyn yhteydessä yhteisyrityksen oli sisällytettävä vuoden 2014 toimintaohjelmaan ennakoimaton budjetin ulkopuolinen toiminto (28). Lisäsopimuksen arvo oli 2,88 miljoonaa euroa.

| — | Erään hankintamenettelyn yhteydessä arviointikomitean määrittämiä teknisiä sopimuksentekoperusteita arvioitiin liian yleisluontoisesti arviointikertomuksessa, eivätkä kirjatut kommentit olleet riittävän yksityiskohtaisia muodostaakseen perustan annetuille pisteille. |
| --- | --- |

—

Erään hankintamenettelyn yhteydessä arviointikomitean määrittämiä teknisiä sopimuksentekoperusteita arvioitiin liian yleisluontoisesti arviointikertomuksessa, eivätkä kirjatut kommentit olleet riittävän yksityiskohtaisia muodostaakseen perustan annetuille pisteille.

| — | Yhteisyritys julkaisi kolmen hankintamenettelyn yhteydessä hankintailmoituksen ja suoritti joukon hankintaa edeltäviä toimia. Se ei kuitenkaan ilmoittanut sopimuksista ennakkoilmoituksella lisätäkseen näkyvyyttä ja kilpailua, kuten komission julkishankintoja koskevassa käsikirjassa ohjeistetaan tekemään. |
| --- | --- |

—

Yhteisyritys julkaisi kolmen hankintamenettelyn yhteydessä hankintailmoituksen ja suoritti joukon hankintaa edeltäviä toimia. Se ei kuitenkaan ilmoittanut sopimuksista ennakkoilmoituksella lisätäkseen näkyvyyttä ja kilpailua, kuten komission julkishankintoja koskevassa käsikirjassa ohjeistetaan tekemään.

Operatiivisten hankintasopimusten ja avustusten yleinen valvonta ja seuranta

| 23. | Yhteisyrityksellä on järjestelmä, jonka avulla tarkastetaan (29), ovatko toimeksisaajat noudattaneet laadunvarmennusta koskevia vaatimuksia (30). |
| --- | --- |

23.

Yhteisyrityksellä on järjestelmä, jonka avulla tarkastetaan (29), ovatko toimeksisaajat noudattaneet laadunvarmennusta koskevia vaatimuksia (30).

| 24. | Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö ja Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto kattoivat vuoden 2014 tarkastussuunnitelmissaan operatiivisten sopimusten yleisen valvonnan ja seurannan (rahoitukseen ja säännönmukaisuuteen kohdistuvat tarkastukset mukaan luettuna) (31). |
| --- | --- |

24.

Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö ja Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto kattoivat vuoden 2014 tarkastussuunnitelmissaan operatiivisten sopimusten yleisen valvonnan ja seurannan (rahoitukseen ja säännönmukaisuuteen kohdistuvat tarkastukset mukaan luettuna) (31).

| 25. | Avustuksiin osana F4E-yhteisyrityksen yleistä valvonta- ja seurantastrategiaa kohdistettuja jälkitarkastuksia ei ollut saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen ajankohtana. |
| --- | --- |

25.

Avustuksiin osana F4E-yhteisyrityksen yleistä valvonta- ja seurantastrategiaa kohdistettuja jälkitarkastuksia ei ollut saatu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen ajankohtana.

MUUT KYSYMYKSET

Oikeudelliset puitteet

| 26. | Unionin yleiseen talousarvioon (32) sovellettava uusi varainhoitoasetus hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (33). Uuden varainhoitoasetuksen 208 artiklassa tarkoitettuihin elimiin sovellettava varainhoidon puiteasetus (34) tuli voimaan 8. joulukuuta 2013. Tarkastuksen aikaan yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ollut vielä muutettu näiden muutosten mukaisiksi. |
| --- | --- |

26.

Unionin yleiseen talousarvioon (32) sovellettava uusi varainhoitoasetus hyväksyttiin 25 päivänä lokakuuta 2012 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 2013 (33). Uuden varainhoitoasetuksen 208 artiklassa tarkoitettuihin elimiin sovellettava varainhoidon puiteasetus (34) tuli voimaan 8. joulukuuta 2013. Tarkastuksen aikaan yhteisyrityksen varainhoitoa koskevia säännöksiä ei ollut vielä muutettu näiden muutosten mukaisiksi.

Vuotuinen toimintakertomus

| 27. | F4E:n hallintoneuvoston puheenjohtaja viittaa vuotta 2014 koskevassa toimintakertomuksessa tarpeeseen jatkaa kaikkia kulujen hillitsemiseen tähtääviä toimia. Pääjohtajan mukaan puolestaan sisäisen valvonnan järjestelmää kehitetään ja parannetaan; tavoitteena on lieventää asianmukaisesti riskejä, jotka Euroopan tilintarkastustuomioistuin toi esiin vuodelta 2013 antamansa kertomuksen tiettyjä seikkoja painottavassa osassa (35) |
| --- | --- |

27.

F4E:n hallintoneuvoston puheenjohtaja viittaa vuotta 2014 koskevassa toimintakertomuksessa tarpeeseen jatkaa kaikkia kulujen hillitsemiseen tähtääviä toimia. Pääjohtajan mukaan puolestaan sisäisen valvonnan järjestelmää kehitetään ja parannetaan; tavoitteena on lieventää asianmukaisesti riskejä, jotka Euroopan tilintarkastustuomioistuin toi esiin vuodelta 2013 antamansa kertomuksen tiettyjä seikkoja painottavassa osassa (35)

AIEMMIN ESITETTYJEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Teollis- ja tekijänoikeudet ja teollisuuspolitiikka

| 28. | Yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi 27. kesäkuuta 2013 päätöksen fuusioenergia-alan teollisuuspolitiikan ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan politiikan toteuttamisesta sekä tietojen levittämisestä. |
| --- | --- |

28.

Yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi 27. kesäkuuta 2013 päätöksen fuusioenergia-alan teollisuuspolitiikan ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan politiikan toteuttamisesta sekä tietojen levittämisestä.

| 29. | Useat teollis- ja tekijänoikeuksien ja teollisuuspolitiikan täytäntöönpanoon liittyvät toimet saatiin päätökseen vuonna 2014 (36). Joidenkin toimien täytäntöönpano on vielä kesken (37), ja kolmen toimen toteuttaminen oli kiinni tulevasta kehityksestä (38). Kun toimet on pantu täytäntöön, F4E-yhteisyritys aikoo suorittaa vaikutustenarvioinnin, jonka avulla pyritään mittaamaan eri toimenpiteiden vaikutusta teollisuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

29.

Useat teollis- ja tekijänoikeuksien ja teollisuuspolitiikan täytäntöönpanoon liittyvät toimet saatiin päätökseen vuonna 2014 (36). Joidenkin toimien täytäntöönpano on vielä kesken (37), ja kolmen toimen toteuttaminen oli kiinni tulevasta kehityksestä (38). Kun toimet on pantu täytäntöön, F4E-yhteisyritys aikoo suorittaa vaikutustenarvioinnin, jonka avulla pyritään mittaamaan eri toimenpiteiden vaikutusta teollisuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen.

| 30. | F4E-yhteisyritys hyväksyi vuonna 2013 esimerkiksi toimenpiteen, jonka tarkoituksena oli herättää teollisuuden kiinnostus ITER-hankkeeseen ja lisätä kilpailua. Toimenpiteen yhteydessä yhteisyritys antaa toimeksisaajille yksinoikeuden hyödyntää henkistä omaisuutta, jonka nämä tuottavat muilla aloilla kuin fuusion alalla; fuusion alalla niille myönnettäviin oikeuksiin ei liity yksinoikeutta. |
| --- | --- |

30.

F4E-yhteisyritys hyväksyi vuonna 2013 esimerkiksi toimenpiteen, jonka tarkoituksena oli herättää teollisuuden kiinnostus ITER-hankkeeseen ja lisätä kilpailua. Toimenpiteen yhteydessä yhteisyritys antaa toimeksisaajille yksinoikeuden hyödyntää henkistä omaisuutta, jonka nämä tuottavat muilla aloilla kuin fuusion alalla; fuusion alalla niille myönnettäviin oikeuksiin ei liity yksinoikeutta.

| 31. | Yhteisyritys on hyväksynyt F4E-toimiin sovellettavia erityisiä sopimusehtoja. Niiden tarkoituksena on lieventää riskejä, jotka liittyvät yhteisyrityksen velvollisuuteen pidättää itsellään oikeus käyttää täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksia (tausta-aineiston ja tulosaineiston osalta), jotka liittyvät EU:n luontoissuosituksiin, ja siihen, että sen on kyettävä siirtämään tämä käyttöoikeus tarvittaessa ITER-organisaatiolle. |
| --- | --- |

31.

Yhteisyritys on hyväksynyt F4E-toimiin sovellettavia erityisiä sopimusehtoja. Niiden tarkoituksena on lieventää riskejä, jotka liittyvät yhteisyrityksen velvollisuuteen pidättää itsellään oikeus käyttää täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksia (tausta-aineiston ja tulosaineiston osalta), jotka liittyvät EU:n luontoissuosituksiin, ja siihen, että sen on kyettävä siirtämään tämä käyttöoikeus tarvittaessa ITER-organisaatiolle.

Eturistiriidat

| 32. | F4E-yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi henkilöstön jäseniä koskevien eturistiriitojen hallintaan sovellettavat säännöt, jotka tulivat voimaan 1. heinäkuuta 2014 (39). Eturistiriitoja koskevien sääntöjen 6 artiklassa edellytetään pääasiallisten tapausten seurantarekisterin perustamista. Rekisterin on sisällettävä tietoa asianomaisista henkilöstön jäsenistä, eturistiriidan tyypistä sekä siihen johtaneesta tilanteesta. Yhteisyritys on myös perustanut yleisiä sidonnaisuuksista annettavia ilmoituksia koskevan tietokannan, johon viitataan eturistiriitoja koskevien sääntöjen 7 artiklassa. |
| --- | --- |

32.

F4E-yhteisyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi henkilöstön jäseniä koskevien eturistiriitojen hallintaan sovellettavat säännöt, jotka tulivat voimaan 1. heinäkuuta 2014 (39). Eturistiriitoja koskevien sääntöjen 6 artiklassa edellytetään pääasiallisten tapausten seurantarekisterin perustamista. Rekisterin on sisällettävä tietoa asianomaisista henkilöstön jäsenistä, eturistiriidan tyypistä sekä siihen johtaneesta tilanteesta. Yhteisyritys on myös perustanut yleisiä sidonnaisuuksista annettavia ilmoituksia koskevan tietokannan, johon viitataan eturistiriitoja koskevien sääntöjen 7 artiklassa.

Isäntävaltiosopimus

| 33. | Espanjan kuningaskunnan kanssa 28. kesäkuuta 2007 tehdyn isäntävaltiosopimuksen mukaan yhteisyrityksen käyttöön olisi pitänyt antaa pysyvät tilat kesäkuuhun 2010 mennessä. F4E-yhteisyrityksen ja Espanjan hallituksen välisen yhteydenpidon perusteella yhteisyritykselle esitettiin virallinen tarjous 10. maaliskuuta 2015. Tarjous esitettiin hallintoneuvostolle 19. maaliskuuta, ja Espanjan viranomaisten kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja. |
| --- | --- |

33.

Espanjan kuningaskunnan kanssa 28. kesäkuuta 2007 tehdyn isäntävaltiosopimuksen mukaan yhteisyrityksen käyttöön olisi pitänyt antaa pysyvät tilat kesäkuuhun 2010 mennessä. F4E-yhteisyrityksen ja Espanjan hallituksen välisen yhteydenpidon perusteella yhteisyritykselle esitettiin virallinen tarjous 10. maaliskuuta 2015. Tarjous esitettiin hallintoneuvostolle 19. maaliskuuta, ja Espanjan viranomaisten kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja.

Henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt

| 34. | Yhteisyritys hyväksyi vuonna 2014 useita henkilöstösääntöjen täytäntöönpanoa koskevia Euroopan komission sääntöjä (40). Joitakin Euroopan komission sääntöjä oli hyväksyttävänä vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana (maaliskuu 2015) (41). |
| --- | --- |

34.

Yhteisyritys hyväksyi vuonna 2014 useita henkilöstösääntöjen täytäntöönpanoa koskevia Euroopan komission sääntöjä (40). Joitakin Euroopan komission sääntöjä oli hyväksyttävänä vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana (maaliskuu 2015) (41).

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  International Thermonuclear Experimental Reactor (kansainvälinen lämpöydinkoereaktori).

1

(2)  Neuvoston päätös 2007/198/Euratom, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2007, eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle (EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58). Päätöstä on muutettu neuvoston päätöksellä 2013/791/Euratom, tehty 13 päivänä joulukuuta 2013 (EUVL L 349, 21.12.2013, s. 100), ja neuvoston päätöksellä (Euratom) 2015/224, tehty 10 päivänä helmikuuta 2015 (EUVL L 37, 13.2.2015, s. 8).

2

(3)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

3

Liitteessä

(4)  Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio perustettiin lokakuussa 2007 alun perin 35 vuodeksi. Organisaation tehtävänä on panna täytäntöön ITER-hanke, jonka avulla pyritään osoittamaan tieteellisesti ja teknologisesti fuusioenergian toteutettavuus energianlähteenä. Organisaatioon kuuluvat Euratom, Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Korean tasavalta, Venäjän federaatio ja Yhdysvallat.

4

(5)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

5

(6)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

6

(7)  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.

7

(8)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

8

(9)  Asetus (EU) N:o 1271/2013, 107 artikla.

9

(10)  ITER-hankkeen tilannetta koskevat neuvoston päätelmät, 7. heinäkuuta 2010 (asiakirja 11902/10).

10

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: ITER-hankkeen tilanne ja mahdollinen jatko (KOM(2010) 226 lopullinen), 4. toukokuuta 2010.

11

(12)  Tämä on seurausta erityisesti innovatiivisista teknisistä ratkaisuista ja teknisistä haasteista, jotka liittyivät useisiin kansainväliselle ITER-organisaatiolle maksettaviin luontaissuorituksiin. Tilanteeseen vaikuttivat lisäksi teknisiin eritelmiin ja laajuuteen liittyvät muutokset, jotka ovat kansainvälisen ITER-organisaation vastuulla ja joihin F4E voi vaikuttaa vähän tai ei lainkaan.

12

(13)  Asia tuotiin esille myös EU:n neuvostolle marraskuussa 2014 toimitetussa edistymiskertomuksessa (Fusion for Energy Progress Report) ja kertomusta koskevassa kolmannessa vuotuisessa arvioinnissa (3rd Annual assessment of Fusion for Energy-Report to the Council of the European Union of November 2014).

13

rd

(14)  Kansainväliselle ITER-organisaatiolle maksettavien luontaissuoritusten laajuutta koskevien muutosten seurauksena kasvaneita kuluja koskeva nykyinen korvausmekanismi aiheuttaa yhä erimielisyyttä ITER-organisaation ja F4E:n välillä. F4E katsoo, että nykyistä järjestelmää ei sovelleta tarkoitetulla tavalla ja että F4E:n kasvaneita kuluja ei korvata (EU:n neuvostolle marraskuussa 2014 toimitettu vuoden 2014 edistymiskertomus (2014 Fusion for Energy Progress Report)).

14

(15)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 44), kohta 12, alaviite 12.

15

(16)  Kansainvälisen ITER-organisaation neuvosto.

16

(17)  Tämä vastaa 7,2 prosentin poikkeamaa neuvoston vuonna 2010 hyväksymästä luvusta (Fusion for Energy Progress Report to the European Competitiveness Council, marraskuu 2014). Marraskuussa 2013 raportoituun poikkeamaan (290 miljoonaa euroa) liittyvä kasvu on 138 miljoonaa euroa. Lisäys johtuu lähinnä kansainväliselle ITER-organisaatiolle ohjatuista lisäresursseista sekä Japanille suunnatusta lisärahoitusosuudesta, joka koski Japaniin siirrettyjä EU:n hankintoja. Kyseinen määrä ei sisältynyt alkuperäiseen kustannusten perusaikatauluun (ks. F4E-yhteisyrityksen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2014, kohta 2.7).

17

(18)  Ks. kohta 20.

18

(19)  Kansainvälisen ITER-organisaation neuvosto nimitti 5. maaliskuuta 2015 uuden pääjohtajan ja vahvisti ITER-organisaation toimintasuunnitelman vuodelle 2015.

19

(20)  F4E:n hallintoneuvosto nimitti 3. joulukuuta 2014 uuden vt. johtajan vuoden ajaksi 1. maaliskuuta 2015 alkaen uuden johtajan valintamenettelyn ajaksi.

20

(21)  F4E:n hallintoneuvosto on vahvistanut F4E:n toimintasuunnitelmassa määritetyt pääperiaatteet ja erityisesti toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tukea kansainvälisen ITER-organisaation uuden pääjohtajan kaavaileman uuden yhdennetyn organisaation perustamista. Hallintoneuvosto pyysi tutkimaan kaikki toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon mahdollisesti liittyvät juridiset ongelmat.

21

(22)  Alkuperäisessä talousarviossa, joka vahvistettiin 11. joulukuuta 2013, maksumäärärahoja oli 698 miljoonaa euroa. Määrää vähennettiin 567,6 miljoonaan euroon lisätalousarvioissa (11. kesäkuuta ja 3. joulukuuta 2014). Syynä ovat lähinnä ITERin rakennusmäärärahoja koskevaan lukuun liittyvien toimien toteutusviiveet.

22

(23)  EU:n neuvostolle toimitetun vuoden 2014 edistymiskertomuksen alaviitteessä 3 olevan määritelmän mukaan kustannusten perusaikataululla tarkoitetaan rahamäärää, joka hankkeen, työnosituksen osatekijän, työpaketin tai aikatauluun sisältyvän toimen aiheuttamien kulujen arvioidaan muodostavan kustannusten perusaikataulun laatimisajankohtana. Määrä vastaa 6,6, miljardin euron F4E-talousarvion perustana alun perin olleita kuluarvioita, jotka on saatettu asianmukaisesti ajan tasalle siten, että määriin on lisätty ainoastaan arvioidut kulut, jotka liittyvät tähän mennessä toimien laajuudessa tapahtuneisiin muutoksiin. Kyseessä on viitearvo, jonka perusteella arvioidaan F4E-toimien kustannustehokkuutta. Tietyn laajuisia toimia koskeva kustannusten perusaikataulu määritetään kuluja koskevan todennäköisyystiheysfunktion avulla.

23

(24)  Sisäiset tarkastukset koskevat seuraavia aiheita: rahoitusprosessit; avustusten hallinnointi; asiantuntijoiden kanssa tehtävät sopimukset; hankintaa edeltävät toimet; ITER-rakennuksia koskeva hankinta; valinta ja rekrytointi; ITER-rakennuksia koskevien sopimusten täytäntöönpanon seuranta; ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustettua eurooppalaista yhteisyritystä koskevien hankintajärjestelyiden valmistelu; tarjouskilpailuerän 03 hankinnassa (Tokamak-rakennukset) käytetyn kilpailullisen neuvottelumenettelyn arviointi; sopimushallinnoinnin rajoitettu arviointi.

24

(25)  F4E-yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikön ITER-rakennuksia koskevien sopimusten täytäntöönpanon seurantaan kohdistama tarkastus, lokakuu 2014.

25

(26)  Sisäisen tarkastuksen osaston sopimushallinnointiin kohdistama rajattu tarkastus – koko yksikön kattavat kontrollit ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaavassa yhteisyrityksessä, lokakuu 2014.

26

(27)  EU:n neuvostolle toimitetun vuoden 2014 edistymiskertomuksen alaviitteessä 4 olevan määritelmän mukaan arviolla lopullisista kustannuksista tarkoitetaan aikatauluun sisältyvän toimen, työnosituksen osatekijän tai hankkeen odotettuja kokonaiskustannuksia, kun määritetyt työt on saatu päätökseen. Käytännössä arvio lopullisista kustannuksista kattaa kaikki ajantasaisimmat F4E-toimia koskevat kuluarviot, mukaan lukien päättyneisiin sopimuksiin liittyvät tosiasialliset kulut, käynnissä olevien sopimusten päivitetyt kokonaiskulut sekä tulevien sopimusten ennakoidut kulut. Arvioon lopullisista kustannuksista sisältyvät myös odotetuista muutoksista aiheutuvat kulut sekä nykyisten ja tulevien sopimusten toteuttamisen aikana mahdollisesti toteutuvista riskeistä aiheutuvat kulut. Arvio lopullisista kustannuksista määritetään kuluja koskevan todennäköisyystiheysfunktion avulla.

27

(28)  Tämä johtui siitä, että yhteisyrityksen oli vastattava osatekijän tuotantovaiheessa tapahtuneesta epäonnistumisesta aiheutuneista kuluista.

28

(29)  Vuonna 2014 toimitetuista 19:stä laatua koskevasta tarkastuksesta 17 saatiin päätökseen maaliskuuhun 2015 mennessä. Tarkastusten yhteydessä havaittiin 21 tapausta, joissa menettelyjä ei ollut noudatettu, ja 129 parannusta vaativaa osa-aluetta.

29

(30)  Tarkastukset kattavat laatusuunnitelman; tapaukset, joissa ei ole noudatettu sääntöjä (sovellettavista vaatimuksista poikkeavat ehdot); hankintojen valvonnan ja alihankinnan hallinnoinnin; dokumentoinnin ja tiedonhallinnan; muutosten ja poikkeamien hallinnoinnin; rakennustöihin sovellettavan laadunvalvontasuunnitelman; yksityiskohtaisen hankeaikataulun, sopimusten riskinhallinnan ja teknisiin töihin sovellettavan laadunvalvontasuunnitelman.

30

(31)  Ks. kohta 20, luetelmakohdat 4 ja 5.

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

32

(33)  Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 214 artikla mainittuine poikkeuksineen.

33

(34)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

34

(35)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 50), kohta 30.

35

(36)  Toimet liittyivät esimerkiksi seuraaviin osa-alueisiin: välillisiä/tuottamuksellisia vahinkoja koskevan vastuun rajoittaminen sopimuksessa määritettyyn hintaan; F4E-yhteisyrityksen maksamat lisäkulut, jotka olivat aiheutuneet toimeksisaajalle sovellettavaan lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia; toimien perustana olevaan tekniseen dokumentaatioon liittyvien virheiden osalta sovellettava riskinjako; rajatulta vähimmäisajanjaksolta maksettava korvaus toimeksisaajalle tapauksissa, joissa sopimuksen toteuttaminen on keskeytetty; toimeksisaajalle aiheutuneiden lisäkulujen korvaaminen tapauksissa, joissa maksuttomien erien toimittamisessa ilmeni viiveitä; F4E-teollisuusportaalin parantaminen ja uusien sähköisiä hankintamenettelyjä koskevien ratkaisujen täytäntöönpano; yhdenmukaistettujen suuntaviivojen laadinta valinta- ja sopimuksentekoperusteiden määrittelyä ja soveltamista varten.

36

(37)  Kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn osallistumisesta maksettavaa taloudellista korvausta koskevat suuntaviivat.

37

(38)  Ydinvastuuta koskeva laajennettu poikkeuslupa; siirtyminen ensisijaisesti tuloksellisuuteen perustuviin hankintoihin; kaksivaiheisen kilpailullisen neuvottelumenettelyn mahdollisuuden selvittäminen.

38

(39)  F4E-yhteisyrityksen hallintoneuvoston päätös yhteisyrityksen henkilöstöä koskevien eturistiriitojen ehkäisyä ja hallintaa koskevista säännöistä.

39

(40)  Erityisesti eläkkeiden, palkkojen ja korvausten, työolojen, sairauskulujen, ammattietiikan ja käytöksen sekä EU:n ulkopuolella komennuksella työskentelevän henkilöstön osalta.

40

(41)  Muun muassa väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenotto, sopimussuhteisen henkilöstön palvelukseenotto ja menettelyt, joita sovelletaan virkamiesten arviointiin ja ylennyksiin.

41

---

LIITE

ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys (Barcelona)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

  (Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus, 45 ja 49 artikla) | Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen V luku ”Yhteisyritykset” ja erityisesti seuraavat artiklat:
  45 artikla

  ”Yhteisön ydinteknisen teollisuuden kehitykselle erityisen tärkeitä yrityksiä voidaan perustaa tässä sopimuksessa tarkoitettuina yhteisyrityksinä seuraavien artiklojen määräysten mukaisesti.”

  49 artikla

  ”Yhteisyritys perustetaan neuvoston päätöksellä. Yhteisyritys on oikeushenkilö.” |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet

  (neuvoston päätös 2007/198/Euratom, muutettuna neuvoston päätöksellä 2013/791/Euratom ja neuvoston päätöksellä (Euratom) 2015/224) | Tavoitteet







  — | vastata Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) osuudesta fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus, 45 ja 49 artikla)

Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen V luku ”Yhteisyritykset” ja erityisesti seuraavat artiklat:

45 artikla

”Yhteisön ydinteknisen teollisuuden kehitykselle erityisen tärkeitä yrityksiä voidaan perustaa tässä sopimuksessa tarkoitettuina yhteisyrityksinä seuraavien artiklojen määräysten mukaisesti.”

49 artikla

”Yhteisyritys perustetaan neuvoston päätöksellä. Yhteisyritys on oikeushenkilö.”

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(neuvoston päätös 2007/198/Euratom, muutettuna neuvoston päätöksellä 2013/791/Euratom ja neuvoston päätöksellä (Euratom) 2015/224)

Tavoitteet

—

vastata Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) osuudesta fuusioenergia-alan kansainvälisessä ITER-organisaatiossa

| — | vastata Euratomin osuudesta Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa |
| --- | --- |

—

vastata Euratomin osuudesta Japanin kanssa toteutettavissa fuusioenergian nopeaan toteuttamiseen tähtäävissä laajemman lähestymistavan toimissa

| — | valmistella ja sovittaa yhteen toimintaohjelma, jolla valmistellaan koefuusioreaktorin ja muiden asiaan liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF), rakentamista. |
| --- | --- |

—

valmistella ja sovittaa yhteen toimintaohjelma, jolla valmistellaan koefuusioreaktorin ja muiden asiaan liittyvien laitteistojen, kuten kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF), rakentamista.

Tehtävät

| — | valvoa ITER-hankkeen sijoituspaikan valmisteluja |
| --- | --- |

—

valvoa ITER-hankkeen sijoituspaikan valmisteluja

| — | hankkia ITER-organisaation käyttöön komponentteja, laitteita, materiaaleja ja muita voimavaroja |
| --- | --- |

—

hankkia ITER-organisaation käyttöön komponentteja, laitteita, materiaaleja ja muita voimavaroja

| — | hallinnoida hankintajärjestelyjä suhteessa ITER-organisaatioon ja varsinkin tähän liittyviä laadunvarmistusmenettelyjä |
| --- | --- |

—

hallinnoida hankintajärjestelyjä suhteessa ITER-organisaatioon ja varsinkin tähän liittyviä laadunvarmistusmenettelyjä

| — | valmistella ja sovittaa yhteen Euratomin osallistumista ITER-hankkeen tieteelliseen ja tekniseen hyödyntämiseen |
| --- | --- |

—

valmistella ja sovittaa yhteen Euratomin osallistumista ITER-hankkeen tieteelliseen ja tekniseen hyödyntämiseen

| — | sovittaa yhteen tieteellisiä ja teknologisia tutkimus- ja kehitystoimia, joilla tuetaan Euratomin osuutta ITER-organisaatiossa |
| --- | --- |

—

sovittaa yhteen tieteellisiä ja teknologisia tutkimus- ja kehitystoimia, joilla tuetaan Euratomin osuutta ITER-organisaatiossa

| — | vastata Euratomin rahoitusosuudesta ITER-organisaatiossa |
| --- | --- |

—

vastata Euratomin rahoitusosuudesta ITER-organisaatiossa

| — | toteuttaa järjestelyt henkilöstön antamiseksi ITER-organisaation käyttöön |
| --- | --- |

—

toteuttaa järjestelyt henkilöstön antamiseksi ITER-organisaation käyttöön

| — | toimia yhteyskanavana ITER-organisaatioon päin ja harjoittaa muunlaista ITER-sopimusta hyödyttävää toimintaa. |
| --- | --- |

—

toimia yhteyskanavana ITER-organisaatioon päin ja harjoittaa muunlaista ITER-sopimusta hyödyttävää toimintaa.

Hallinto

Hallintoneuvosto, pääjohtaja ja muut elimet

Hallintoneuvosto vastaa yhteisyrityksen valvonnasta sen pyrkiessä tavoitteisiinsa sekä varmistaa toiminnassaan tiiviin yhteistyön yhteisyrityksen ja sen osakkaiden välillä. Hallintoneuvoston sekä yhteisyrityksen päivittäisestä hallinnosta vastaavan ja sen laillisena edustajana toimivan pääjohtajan lisäksi yhteisyrityksen hallintoon osallistuu useita elimiä:

Puheenjohtajisto, tekninen asiantuntijaryhmä, hallitus, hallinto- ja rahoituskomitea sekä tarkastuskomitea.

Sisäinen tarkastus: sisäisen tarkastuksen yksikkö ja Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto 1. tammikuuta 2012 alkaen.

Ulkoinen tarkastus: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Vastuuvapauden myöntävä viranomainen: Euroopan parlamentti myöntää vastuuvapauden neuvoston suosituksesta.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

550,6 miljoonan euron lopulliset tulot (maksumäärärahat), josta yhteisön rahoitusosuus 77 prosenttia.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Henkilöstötaulukossa 262 EU:n virkamiehen ja väliaikaisen toimihenkilön tointa, joista täytettyjä 249;

144 täytettyä sopimussuhteisen toimihenkilön tointa.

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Tarkat tiedot vuoden 2014 toiminnasta ja palveluista esitetään F4E-yhteisyrityksen sivustolla http://www.fusionforenergy.europa.eu/

Lähde: ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUS

| 13. | Viime vuosina F4E:tä on pyydetty toteuttamaan hanke, johon sisältyy maailmanlaajuisesti ennenkuulumattomia teknisiä haasteita ja hallinnollisia reunaehtoja. ITER:n kaltaisen uuden teknisesti monimutkaisen laitteen kehittäminen on jo itsessään valtava tekninen haaste, minkä lisäksi tekniset eritelmät ovat suurelta osin erillisen ITER-organisaation toimittamia ja eritelmistä poikkeaminen on erittäin yleistä jopa sopimuksen täytäntöönpanon aikana. F4E on joutunut toteuttamaan niistä suurimman osan ilman minkäänlaista korvausta.
  ITER-neuvoston vuonna 2011 hyväksymät ns. MAC-10-suuntaviivat, joissa määritetään suunnittelumuutosten rahoitusta koskevaa vastuunkantoa ja joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa päätöksentekoprosesseja, ovat helpottamisen sijaan vain pahentaneet edellä kuvattua tilannetta. Näin ollen yritykset saada aikaan järjestelmäsuunnittelua/arvoanalyysia osana ITER-integraatiota ovat olleet vaatimattomia, mikä on vuorostaan johtanut määrärahojen ylittymiseen ja lisännyt jännitteitä ITER-organisaation ja hallinnointivirastojen (domestic agencies) välillä. Ongelma on vakava kaikissa hallinnointivirastoissa, mutta erityisesti F4E:n kohdalla, sillä jatkuvat komponenttimuutokset vaikuttavat rakentamiseen lähes oletusarvoisesti, kuten F4E-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle sen joulukuussa 2014 pidetyssä kokouksessa toimitetuista papereista käy ilmi.
  Kustannukset määräytyvät selvästi työn laajuuden (eli suunnittelun) mukaan – erityisesti silloin, kun muutoksia on tehtävä itse rakennusvaiheessa. Jälkimmäinen on suurelta osin ITER-organisaation ja ensimmäinen F4E-yhteisyrityksen hallinnoimaa, mikä todistaa selvästi vallitsevan epäsuhdan toimivaltuuksien välillä.
  Tämä onkin yksi ITER-hankkeen suurimmista haasteista, mikä myös mainitaan Ernst and Youngin Euroopan parlamentille vuonna 2013 toteuttamassa ITER-hankkeen kustannustehokkuustutkimuksessa. Tutkimuksen tiivistelmässä todetaan, että kustannusten nousu on suureksi osaksi lähtöisin projektitasolta eikä F4E voi vaikuttaa niihin suoraan ja että F4E on organisaationa sui generis (omaa luokkaansa) ja toimii monimutkaisessa ympäristössä, mikä rajoittaa kustannustehokkuusmahdollisuuksia. Lyhyesti sanottuna sopimus ja siihen liittyvät asiakirjat aiheuttavat sen, että F4E ei voi suoraan vaikuttaa merkittävään osaan niitä kustannuksia, joista se joutuu vastaamaan.
  Erityisesti kustannustenseurannan osalta, mikä on F4E-yhteisyrityksen tärkeä tavoite, edellisten MAC-10-suuntaviivojen mukaisesti mikään F4E-yhteisyritykseen rajoitettu seurantajärjestelmä ei olisi voinut rajoittaa ITER-organisaatiolta (joka toimii omistajana ja integroijana) lähtöisin olevien muutosten määrää. Tehokkaamman kustannusseurantajärjestelmän käyttöönotto on asteittaisen teknisten hallintaprosessien integroinnin myötä mahdollista vasta nyt, kun MAC-10-suuntaviivat on korvattu toisella järjestelmällä (ITER-organisaation vararahasto) ja ITER-organisaation uusi hallinto on luvannut ottaa käyttöön kattavan kokoonpanon hallintajärjestelmän.
  Hankkeen sidosryhmät (ITER-organisaatio ja hallinnointivirastot, mukaan lukien F4E) ovat tulleet pitkälti edellä mainitun pohjalta siihen tulokseen, että nykyinen aikataulu ei ole realistinen. Sama on todettu myös useassa viimeisen kahden vuoden aikana (2013–2014) toteutetussa riippumattomassa arvioinnissa. Tästä syystä ITER-organisaatio/F4E sekä muiden osapuolten hallinnointivirastot työstävät yhdessä uutta aikataulua, joka on tarkoitus esitellä ITER-neuvostolle marraskuussa 2015. ITER-osapuolet arvioivat tämän jälkeen uudistetun aikataulun ottaen huomioon käytössä olevat resurssit ja niihin läheisesti liittyvän kustannusulottuvuuden. Täten on siis hyvin todennäköistä, että uudistetun aikataulun seurauksena joudutaan kokonaiskuluarviosta keskustelemaan. Tämä ei vaikuta nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä vaadittaviin resursseihin, mutta sillä voi olla pitkän aikavälin seurauksia. |
| --- | --- |

13.

Viime vuosina F4E:tä on pyydetty toteuttamaan hanke, johon sisältyy maailmanlaajuisesti ennenkuulumattomia teknisiä haasteita ja hallinnollisia reunaehtoja. ITER:n kaltaisen uuden teknisesti monimutkaisen laitteen kehittäminen on jo itsessään valtava tekninen haaste, minkä lisäksi tekniset eritelmät ovat suurelta osin erillisen ITER-organisaation toimittamia ja eritelmistä poikkeaminen on erittäin yleistä jopa sopimuksen täytäntöönpanon aikana. F4E on joutunut toteuttamaan niistä suurimman osan ilman minkäänlaista korvausta.

ITER-neuvoston vuonna 2011 hyväksymät ns. MAC-10-suuntaviivat, joissa määritetään suunnittelumuutosten rahoitusta koskevaa vastuunkantoa ja joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa päätöksentekoprosesseja, ovat helpottamisen sijaan vain pahentaneet edellä kuvattua tilannetta. Näin ollen yritykset saada aikaan järjestelmäsuunnittelua/arvoanalyysia osana ITER-integraatiota ovat olleet vaatimattomia, mikä on vuorostaan johtanut määrärahojen ylittymiseen ja lisännyt jännitteitä ITER-organisaation ja hallinnointivirastojen (domestic agencies) välillä. Ongelma on vakava kaikissa hallinnointivirastoissa, mutta erityisesti F4E:n kohdalla, sillä jatkuvat komponenttimuutokset vaikuttavat rakentamiseen lähes oletusarvoisesti, kuten F4E-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle sen joulukuussa 2014 pidetyssä kokouksessa toimitetuista papereista käy ilmi.

Kustannukset määräytyvät selvästi työn laajuuden (eli suunnittelun) mukaan – erityisesti silloin, kun muutoksia on tehtävä itse rakennusvaiheessa. Jälkimmäinen on suurelta osin ITER-organisaation ja ensimmäinen F4E-yhteisyrityksen hallinnoimaa, mikä todistaa selvästi vallitsevan epäsuhdan toimivaltuuksien välillä.

Tämä onkin yksi ITER-hankkeen suurimmista haasteista, mikä myös mainitaan Ernst and Youngin Euroopan parlamentille vuonna 2013 toteuttamassa ITER-hankkeen kustannustehokkuustutkimuksessa. Tutkimuksen tiivistelmässä todetaan, että kustannusten nousu on suureksi osaksi lähtöisin projektitasolta eikä F4E voi vaikuttaa niihin suoraan ja että F4E on organisaationa sui generis (omaa luokkaansa) ja toimii monimutkaisessa ympäristössä, mikä rajoittaa kustannustehokkuusmahdollisuuksia. Lyhyesti sanottuna sopimus ja siihen liittyvät asiakirjat aiheuttavat sen, että F4E ei voi suoraan vaikuttaa merkittävään osaan niitä kustannuksia, joista se joutuu vastaamaan.

Erityisesti kustannustenseurannan osalta, mikä on F4E-yhteisyrityksen tärkeä tavoite, edellisten MAC-10-suuntaviivojen mukaisesti mikään F4E-yhteisyritykseen rajoitettu seurantajärjestelmä ei olisi voinut rajoittaa ITER-organisaatiolta (joka toimii omistajana ja integroijana) lähtöisin olevien muutosten määrää. Tehokkaamman kustannusseurantajärjestelmän käyttöönotto on asteittaisen teknisten hallintaprosessien integroinnin myötä mahdollista vasta nyt, kun MAC-10-suuntaviivat on korvattu toisella järjestelmällä (ITER-organisaation vararahasto) ja ITER-organisaation uusi hallinto on luvannut ottaa käyttöön kattavan kokoonpanon hallintajärjestelmän.

Hankkeen sidosryhmät (ITER-organisaatio ja hallinnointivirastot, mukaan lukien F4E) ovat tulleet pitkälti edellä mainitun pohjalta siihen tulokseen, että nykyinen aikataulu ei ole realistinen. Sama on todettu myös useassa viimeisen kahden vuoden aikana (2013–2014) toteutetussa riippumattomassa arvioinnissa. Tästä syystä ITER-organisaatio/F4E sekä muiden osapuolten hallinnointivirastot työstävät yhdessä uutta aikataulua, joka on tarkoitus esitellä ITER-neuvostolle marraskuussa 2015. ITER-osapuolet arvioivat tämän jälkeen uudistetun aikataulun ottaen huomioon käytössä olevat resurssit ja niihin läheisesti liittyvän kustannusulottuvuuden. Täten on siis hyvin todennäköistä, että uudistetun aikataulun seurauksena joudutaan kokonaiskuluarviosta keskustelemaan. Tämä ei vaikuta nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä vaadittaviin resursseihin, mutta sillä voi olla pitkän aikavälin seurauksia.

| 14. | F4E on velvollinen toteuttamaan ITER-organisaation vaatimukset ja suunnittelumuutokset, vaikka niihin liittyisi kustannusvaikutuksia ja riskejä. Samaan aikaan F4E pyrkii hallintoneuvostonsa tarkan valvonnan alaisena toteuttamaan useita kustannusten hillitsemistoimia varmistaakseen, että nykyiselle, vuoteen 2020 ulottuvalle, monivuotiselle rahoituskehykselle määritettyä talousarvion enimmäismäärää ei ylitettäisi. Tällaisia toimia ovat muun muassa seuraavat:






  — | F4E voi pienentää kustannuksia ja toimia tehokkaammin hyödyntämällä paremmin erilaisia käytettävissä olevia hankintamenettelyjä. Tähän sisältyy kilpailullisen neuvottelumenettelyn laajamittaisempi käyttö F4E-varainhoitoasetuksen salliessa, mikä helpottaa kustannustehokkaiden ratkaisujen löytämistä yhdessä urakoitsijoiden kanssa. |
| --- | --- | --- |

14.

F4E on velvollinen toteuttamaan ITER-organisaation vaatimukset ja suunnittelumuutokset, vaikka niihin liittyisi kustannusvaikutuksia ja riskejä. Samaan aikaan F4E pyrkii hallintoneuvostonsa tarkan valvonnan alaisena toteuttamaan useita kustannusten hillitsemistoimia varmistaakseen, että nykyiselle, vuoteen 2020 ulottuvalle, monivuotiselle rahoituskehykselle määritettyä talousarvion enimmäismäärää ei ylitettäisi. Tällaisia toimia ovat muun muassa seuraavat:

—

F4E voi pienentää kustannuksia ja toimia tehokkaammin hyödyntämällä paremmin erilaisia käytettävissä olevia hankintamenettelyjä. Tähän sisältyy kilpailullisen neuvottelumenettelyn laajamittaisempi käyttö F4E-varainhoitoasetuksen salliessa, mikä helpottaa kustannustehokkaiden ratkaisujen löytämistä yhdessä urakoitsijoiden kanssa.

| — | Hankintamenettelyistä rahalle saatavaa vastinetta voi parantaa laajentamalla kilpailua mahdollisten toimittajien keskuudessa. Tähän sisältyy vaiheittaisten hankintastrategioiden käyttö niin, että useat toimittajat kehittävät alkuvaiheessa prototyyppejä samanaikaisesti ja kilpailevat sitten sarjatuotannosta. |
| --- | --- |

—

Hankintamenettelyistä rahalle saatavaa vastinetta voi parantaa laajentamalla kilpailua mahdollisten toimittajien keskuudessa. Tähän sisältyy vaiheittaisten hankintastrategioiden käyttö niin, että useat toimittajat kehittävät alkuvaiheessa prototyyppejä samanaikaisesti ja kilpailevat sitten sarjatuotannosta.

| — | Muita toimia ovat tehokkaamman arvoanalyysin käyttöönotto, tehokkaan hankintavelvoitteiden kohdentamisen tukeminen eri toimijoiden (ITER-organisaatio ja hallinnointivirastot) välillä, standardeista sopiminen ja mittakaavaetujen hyödyntäminen silloin, kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

—

Muita toimia ovat tehokkaamman arvoanalyysin käyttöönotto, tehokkaan hankintavelvoitteiden kohdentamisen tukeminen eri toimijoiden (ITER-organisaatio ja hallinnointivirastot) välillä, standardeista sopiminen ja mittakaavaetujen hyödyntäminen silloin, kun se on mahdollista.

Kustannusseuranta tulee olemaan myös tulevaisuudessa tärkeässä asemassa maailmanlaajuisen projektinhallinnan tasolla ITER-organisaation maaliskuussa 2015 aloittaneen uuden pääjohtajan alaisuudessa.

F4E-tason kustannuslaskentaan liittyvää työnosituksen tason 6 yksityiskohtaista lopullisia kustannuksia koskevaa arviota EU:n luontoissuorituksista noudatetaan huomioimalla riskit ja epävarmuustekijät. Tulos johtaa uusien valmiusvaatimusten arviointiin.

| 15. | Kuten F4E on aiemmissa yhteyksissä ilmoittanut, nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen talousarvio perustuu olettamuksiin vuonna 2008 tehdystä arvioinnista (Toschi-raportti), mikä tehtiin työnosituksen tasoilla 3 (järjestelmä) ja 4 (hankintajärjestelyt). Tämä ei millään muotoa tarkoita, etteikö kulujen seurantaan olisi järjestelmää. Sekä työnosituksen hankintajärjestelytasolla 4 että järjestelmätasolla 3 on jo olemassa täysin toimiva järjestelmä kulujen hallintaan ja seurantaan (kuten tilintarkastustuomioistuin vuoden 2013 kertomuksessaan toteaakin). F4E-yhteisyrityksellä ei ollut kuitenkaan vielä tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) käytössä kaikkia tason 6 (sopimukset) tietoja. Tämä ei tarkoita sitä, etteikö F4E olisi lainkaan arvioinut yksittäisten sopimusten kustannuksia: ne arvioitiin kuitenkin projektiryhmissä eikä keskitetysti ja yhdenmukaisesti.
  Vaikka F4E on jo vuosia käyttänyt monia tiedonhallintatyökaluja (ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM jne.) toiminnallisten ja taloudellisten tietojensa ylläpitoon/hallinnointiin integroidun raportointijärjestelmän kautta, F4E vakuuttaa kehittävänsä järjestelmää kulutietojen ja poikkeamien hallinnointia varten. Ensimmäinen osa, sopimustason kuluarvioiden ja poikkeamien seurantaan tarkoitettu järjestelmä ja menetelmä, esitettiin komission sisäisen tarkastuksen osastolle syyskuussa 2015 hankintajärjestelyjen valmistelun seurantatarkastuksen yhteydessä. Toisessa vaiheessa otetaan käyttöön täysin integroitu toiminnanohjausjärjestelmä (ERP), joka integroi tiedot ja prosessit budjetoinnista ja hankinnoista aina poikkeamien hallintaan ja toimitukseen asti. Toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotosta on sovittu hallintoneuvostossa, minkä lisäsi F4E-organisaation sisälle perustetaan erityinen neljäs osasto, joka keskittyy projektinhallintaan (kulut, soveltamisala, laatu, aikataulut ja riskit) ja sen infrastruktuuriin (tietomallit, työkalut ja prosessit).
  F4E vahvistaa, että ITER-organisaatiosta johtuvat toimien laajuudessa tapahtuneet muutokset huomioon ottava kustannusten perusaikataulun päivitys, niin kuin Toschi-ryhmä sen vuonna 2008 kehitti, tasolla 4 on tehty, ja sitä päivitetään aina, kun ITER-neuvosto hyväksyy perusaikatauluun tehtäviä muutoksia (pääasiassa hanketta koskevien muutospyyntöjen kautta). Kustannusten perusaikataulua tasolla 6 koskeva Toschi-kuluarvioiden uudistaminen on ollut mahdollista vain joissakin järjestelmissä (esim. Magnet), sillä Toschi-ryhmän tuloksissa ei ole riittävästi tietoa kattavaan (eli yhteenvedon tekemiseen koko soveltamisalasta) tason 4 arvojen jakamiseen tasolle 6.
  Tämän vuoksi painopiste on ollut täysin uuden kustannusten perusaikataulun tekemisessä. Se ei kata ainoastaan hintoihin vaikuttavia riskejä (kuten Toschi-analyysissä), vaan siinä huomioidaan lisäksi lopullisia kustannuksia koskeva arvio kaikista suunnitelluista tason 6 toimista.
  F4E-yhteisyrityksen pääjohtaja perusti työryhmän määrittämään ja toteuttamaan jäsennellyn ja jäljitettävissä olevan prosessin, jonka avulla tasolla 6 saavutetaan lopullisia kustannuksia koskeva arvio kaikesta F4E-yhteisyrityksen tekemästä ITER-hankkeen velvoittamasta työstä. Siinä käsitellään myös tarvetta kuluarvioiden luomiselle ja niiden uskottavuuden ylläpitämiselle sekä tuloksiin ja niiden luotettavuuteen vaikuttavia tekijöitä (esim. riskit ja epävarmuustekijät). Järjestelmä ja menetelmä on jo esitelty komission sisäisen tarkastuksen osastolle syyskuun 2015 seurantakäynnin yhteydessä.
  Päivitystä EU:n osallistumisesta ITER-hankkeeseen sen rakennusvaiheen jälkeen ei ole toteutettu, eikä sitä ole suunniteltu tehtäväksi, ennen kuin hankkeesta saadaan vaadittavan analyysin tekemiseen tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

15.

Kuten F4E on aiemmissa yhteyksissä ilmoittanut, nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen talousarvio perustuu olettamuksiin vuonna 2008 tehdystä arvioinnista (Toschi-raportti), mikä tehtiin työnosituksen tasoilla 3 (järjestelmä) ja 4 (hankintajärjestelyt). Tämä ei millään muotoa tarkoita, etteikö kulujen seurantaan olisi järjestelmää. Sekä työnosituksen hankintajärjestelytasolla 4 että järjestelmätasolla 3 on jo olemassa täysin toimiva järjestelmä kulujen hallintaan ja seurantaan (kuten tilintarkastustuomioistuin vuoden 2013 kertomuksessaan toteaakin). F4E-yhteisyrityksellä ei ollut kuitenkaan vielä tarkastuksen aikaan (maaliskuussa 2015) käytössä kaikkia tason 6 (sopimukset) tietoja. Tämä ei tarkoita sitä, etteikö F4E olisi lainkaan arvioinut yksittäisten sopimusten kustannuksia: ne arvioitiin kuitenkin projektiryhmissä eikä keskitetysti ja yhdenmukaisesti.

Vaikka F4E on jo vuosia käyttänyt monia tiedonhallintatyökaluja (ABAC, ABAC Contracts, Primavera, IDM jne.) toiminnallisten ja taloudellisten tietojensa ylläpitoon/hallinnointiin integroidun raportointijärjestelmän kautta, F4E vakuuttaa kehittävänsä järjestelmää kulutietojen ja poikkeamien hallinnointia varten. Ensimmäinen osa, sopimustason kuluarvioiden ja poikkeamien seurantaan tarkoitettu järjestelmä ja menetelmä, esitettiin komission sisäisen tarkastuksen osastolle syyskuussa 2015 hankintajärjestelyjen valmistelun seurantatarkastuksen yhteydessä. Toisessa vaiheessa otetaan käyttöön täysin integroitu toiminnanohjausjärjestelmä (ERP), joka integroi tiedot ja prosessit budjetoinnista ja hankinnoista aina poikkeamien hallintaan ja toimitukseen asti. Toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotosta on sovittu hallintoneuvostossa, minkä lisäsi F4E-organisaation sisälle perustetaan erityinen neljäs osasto, joka keskittyy projektinhallintaan (kulut, soveltamisala, laatu, aikataulut ja riskit) ja sen infrastruktuuriin (tietomallit, työkalut ja prosessit).

F4E vahvistaa, että ITER-organisaatiosta johtuvat toimien laajuudessa tapahtuneet muutokset huomioon ottava kustannusten perusaikataulun päivitys, niin kuin Toschi-ryhmä sen vuonna 2008 kehitti, tasolla 4 on tehty, ja sitä päivitetään aina, kun ITER-neuvosto hyväksyy perusaikatauluun tehtäviä muutoksia (pääasiassa hanketta koskevien muutospyyntöjen kautta). Kustannusten perusaikataulua tasolla 6 koskeva Toschi-kuluarvioiden uudistaminen on ollut mahdollista vain joissakin järjestelmissä (esim. Magnet), sillä Toschi-ryhmän tuloksissa ei ole riittävästi tietoa kattavaan (eli yhteenvedon tekemiseen koko soveltamisalasta) tason 4 arvojen jakamiseen tasolle 6.

Tämän vuoksi painopiste on ollut täysin uuden kustannusten perusaikataulun tekemisessä. Se ei kata ainoastaan hintoihin vaikuttavia riskejä (kuten Toschi-analyysissä), vaan siinä huomioidaan lisäksi lopullisia kustannuksia koskeva arvio kaikista suunnitelluista tason 6 toimista.

F4E-yhteisyrityksen pääjohtaja perusti työryhmän määrittämään ja toteuttamaan jäsennellyn ja jäljitettävissä olevan prosessin, jonka avulla tasolla 6 saavutetaan lopullisia kustannuksia koskeva arvio kaikesta F4E-yhteisyrityksen tekemästä ITER-hankkeen velvoittamasta työstä. Siinä käsitellään myös tarvetta kuluarvioiden luomiselle ja niiden uskottavuuden ylläpitämiselle sekä tuloksiin ja niiden luotettavuuteen vaikuttavia tekijöitä (esim. riskit ja epävarmuustekijät). Järjestelmä ja menetelmä on jo esitelty komission sisäisen tarkastuksen osastolle syyskuun 2015 seurantakäynnin yhteydessä.

Päivitystä EU:n osallistumisesta ITER-hankkeeseen sen rakennusvaiheen jälkeen ei ole toteutettu, eikä sitä ole suunniteltu tehtäväksi, ennen kuin hankkeesta saadaan vaadittavan analyysin tekemiseen tarvittavat tiedot.

| 16. | F4E huomauttaa, että näiden kahden toimintasuunnitelman tarkoituksena on, ITER-hankkeen lainsäädännön puitteissa, kompensoida joitakin edellä mainittuja heikkouksia.
  Ensinnäkin 5. maaliskuuta 2015 ITER-neuvosto (jossa Eurooppaa edustaa komissio) nimitti ITER-organisaatiolle uuden pääjohtajan ja hyväksyi toimintasuunnitelman, jonka hän oli laatinut vastauksena muun muassa ITER 2013 johdonarvioinnille. Uuden ITER-hankkeen perusmääreiden (laajuus, aikataulu ja kulut) lisäksi ITER-organisaation toimintasuunnitelmassa ehdotettiin useita erityistoimia, kuten:






  — | uuden hallinnointivirastot ja ITER-organisaation ydinryhmän vahvasti integroivan organisaation perustaminen |
| --- | --- | --- |

16.

F4E huomauttaa, että näiden kahden toimintasuunnitelman tarkoituksena on, ITER-hankkeen lainsäädännön puitteissa, kompensoida joitakin edellä mainittuja heikkouksia.

Ensinnäkin 5. maaliskuuta 2015 ITER-neuvosto (jossa Eurooppaa edustaa komissio) nimitti ITER-organisaatiolle uuden pääjohtajan ja hyväksyi toimintasuunnitelman, jonka hän oli laatinut vastauksena muun muassa ITER 2013 johdonarvioinnille. Uuden ITER-hankkeen perusmääreiden (laajuus, aikataulu ja kulut) lisäksi ITER-organisaation toimintasuunnitelmassa ehdotettiin useita erityistoimia, kuten:

—

uuden hallinnointivirastot ja ITER-organisaation ydinryhmän vahvasti integroivan organisaation perustaminen

| — | ITER-organisaation pääjohtajasta ja hallinnointivirastoista koostuvan hallintoneuvoston perustaminen keskitettyä ja nopeaa teknisiin asioihin liittyvää päätöksentekoa varten |
| --- | --- |

—

ITER-organisaation pääjohtajasta ja hallinnointivirastoista koostuvan hallintoneuvoston perustaminen keskitettyä ja nopeaa teknisiin asioihin liittyvää päätöksentekoa varten

| — | vuoden 2011 ns. MAC-10 suuntaviivat korvaavan vararahaston perustaminen, jotta hallinnointivirastoille voidaan kompensoida kuluja, jotka johtuvat ITER-organisaation ydinryhmän alkuperäisiin teknisiin eritelmiin tehdyistä muutoksista |
| --- | --- |

—

vuoden 2011 ns. MAC-10 suuntaviivat korvaavan vararahaston perustaminen, jotta hallinnointivirastoille voidaan kompensoida kuluja, jotka johtuvat ITER-organisaation ydinryhmän alkuperäisiin teknisiin eritelmiin tehdyistä muutoksista

| — | ITER-organisaation ydinryhmän ja hallinnointivirastojen johtajista ja henkilökunnasta koottavien yhteisten projektiryhmien perustaminen erityisiä osa-alueita ja henkilöstön vaihtuvuuden ja liikkuvuuden helpottamista varten. |
| --- | --- |

—

ITER-organisaation ydinryhmän ja hallinnointivirastojen johtajista ja henkilökunnasta koottavien yhteisten projektiryhmien perustaminen erityisiä osa-alueita ja henkilöstön vaihtuvuuden ja liikkuvuuden helpottamista varten.

Toiseksi F4E-yhteisyrityksen uusi virkaa tekevä johtaja valmisteli toimintasuunnitelman ja esitteli sen F4E:n hallintoneuvostolle 24. maaliskuuta 2015, jolloin se sai hallintoneuvoston varauksettoman tuen. F4E:n toimintasuunnitelma täydentää ITER-toimintasuunnitelmaa monin tavoin, mutta määrittelee myös lisäparannuksia F4E-yhteisyrityksen omaan toimintaan. Tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:

| — | Se edistää realistista aikataulua ja mahdollistaa näin tarkemmat sitoutumisprofiilit ja talousarvion paremman täytäntöönpanon suunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Se edistää realistista aikataulua ja mahdollistaa näin tarkemmat sitoutumisprofiilit ja talousarvion paremman täytäntöönpanon suunnitelmien mukaisesti.

| — | Se sisältää parannetun ja todenmukaisemman menetelmän kuluarvioiden määrittämiseen ja ottaa käyttöön järjestelmän varojen hallinnoimista varten. F4E on ottanut käyttöön keskitetyn ja yhdenmukaisen järjestelmän kustannuslaskentatietojen hallinnointiin arvioiden, kulujen ja poikkeamien parempaa hallitsemista varten. Sen avulla F4E voi hallita tarkasti talousarvion kehittymistä, seurata säännöllisesti kulupoikkeamia ja varmistaa, että F4E-yhteisyrityksen pääjohtaja ja ylin johto voivat harjoittaa hankkeen varainhoitoa tehokkaasti ja järkevästi. |
| --- | --- |

—

Se sisältää parannetun ja todenmukaisemman menetelmän kuluarvioiden määrittämiseen ja ottaa käyttöön järjestelmän varojen hallinnoimista varten. F4E on ottanut käyttöön keskitetyn ja yhdenmukaisen järjestelmän kustannuslaskentatietojen hallinnointiin arvioiden, kulujen ja poikkeamien parempaa hallitsemista varten. Sen avulla F4E voi hallita tarkasti talousarvion kehittymistä, seurata säännöllisesti kulupoikkeamia ja varmistaa, että F4E-yhteisyrityksen pääjohtaja ja ylin johto voivat harjoittaa hankkeen varainhoitoa tehokkaasti ja järkevästi.

| — | Se vahvistaa F4E-yhteisyrityksen riskinhallintajärjestelmää esimerkiksi määrittämällä asianmukaisen riskinottohalun, mikä parantaa yhteisyrityksen ketteryyttä ja järkevää varainhoitoa. |
| --- | --- |

—

Se vahvistaa F4E-yhteisyrityksen riskinhallintajärjestelmää esimerkiksi määrittämällä asianmukaisen riskinottohalun, mikä parantaa yhteisyrityksen ketteryyttä ja järkevää varainhoitoa.

| — | Se tekee F4E-organisaatioon lisämuutoksia, joiden tavoitteena on parantaa organisaation tehokkuutta erityisesti projektinhallintatyökalujen ja prosessien osalta. |
| --- | --- |

—

Se tekee F4E-organisaatioon lisämuutoksia, joiden tavoitteena on parantaa organisaation tehokkuutta erityisesti projektinhallintatyökalujen ja prosessien osalta.

| — | Se pyrkii panemaan täytäntöön sisäisten ja ulkoisten tarkastajien tarkastussuosituksia lieventääkseen heikkouksia F4E-yhteisyrityksen sisäisessä seurantajärjestelmässä (kustannuslaskenta, sopimusten hallinta, hankintatoiminnot jne.), parantaakseen sisäisiä prosesseja ja optimoidakseen toimintoja tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

Se pyrkii panemaan täytäntöön sisäisten ja ulkoisten tarkastajien tarkastussuosituksia lieventääkseen heikkouksia F4E-yhteisyrityksen sisäisessä seurantajärjestelmässä (kustannuslaskenta, sopimusten hallinta, hankintatoiminnot jne.), parantaakseen sisäisiä prosesseja ja optimoidakseen toimintoja tehokkuuden parantamiseksi.

ITER-organisaatio ja F4E-yhteisyritys ovat panneet nämä toimintasuunnitelmat täytäntöön maaliskuussa 2015, ja niiden odotetaan tuovan parannuksia moniin tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vuoden 2013 vastuuvapausraportissa tekemiin huomautuksiin. Toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa seurataan tarkasti ITER-hankkeen korkeimmilla hallintotasoilla sekä ITER-organisaatiossa että F4E-yhteisyrityksessä.

| 18. | F4E tarjoaa ITER-hankkeeseen luontaissuoritukset Euroopan puolesta komponenttien muodossa. Kun komponentin suunnittelu on riittävällä tasolla, F4E:n ja ITER-organisaation välillä toteutetaan hankintajärjestely, jossa määritellään, mitä on toimitettava ja mihin mennessä. Kun työ on suoritettu ITER-organisaatiota tyydyttävällä tavalla, F4E-yhteisyritykselle myönnetään vähitellen ITER-määrärahaa ennalta sovittuihin välitavoitteisiin liittyvän työn edistymisestä. Järjestelmä on ITER-kumppanien hyväksymä sopivan tietotason toimittamiseksi ITER-neuvostolle, jolloin se takaa yhtenäisen raportoinnin kaikilta hallinnointivirastoilta ja soveltuu hyvin hankkeen edistymisen seurantaan.
  F4E sisällytti vuoden 2014 tilinpäätöslaskelmiin (sisältyy F4E 2014 tilinpäätökseen) taulukon, josta käy ilmi sovittujen hankintamenettelyjen arvo ja ITER-organisaatiolta saadun määrärahan määrä, joka on erittäin vähäinen. Syy tähän on se, että alkuperäinen ITER-organisaation johto jakoi hankintajärjestelyiden määrärahoja pääasiassa loppua kohden, mikä näkyy raporteissa eräänlaisena pessimisminä. Tämä on todettu ratkaisua vaativaksi ongelmaksi, ja ITER-organisaatiossa onkin jo aloitettu työ määrärahojen jakamisen tarkistamiseksi koko hankintajärjestelyn keston ajan niin, että se kuvastaisi paremmin kunkin hallinnointiviraston edistymistä. Tähän odotetaan ratkaisua vuoden 2015 aikana.
  Tästä syystä F4E sisällytti vuoden 2014 tilinpäätöslaskelmiin prosentuaalisen arvion valmiiksi saaduista töistä perustuen vuoden 2014 hankintajärjestelyjen kulujen vertaamiseen hankkeen luontoissuoritusten ennakoituun arvoon.
  Lisäksi F4E valmistelee vuotuisen seurantaraportin ja vuotuisen toimintakertomuksen, jotka sisältävät yksityiskohtaista tietoa Euroopan osuudesta ITER-hankkeessa sekä vuosittaisten keskeisten tulosindikaattorien ja organisaation tavoitteiden saavuttamisesta. F4E-yhteisyrityksessä toteutetaan myös vuosittaisia ulkoisia arviointeja, joissa riippumattomat asiantuntijat arvioivat hankkeen edistymistä nykyisten raporttien pohjalta ja tarjoavat hallintoneuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle yleiskatsauksen ITER-hankkeen edistymisestä. |
| --- | --- |

18.

F4E tarjoaa ITER-hankkeeseen luontaissuoritukset Euroopan puolesta komponenttien muodossa. Kun komponentin suunnittelu on riittävällä tasolla, F4E:n ja ITER-organisaation välillä toteutetaan hankintajärjestely, jossa määritellään, mitä on toimitettava ja mihin mennessä. Kun työ on suoritettu ITER-organisaatiota tyydyttävällä tavalla, F4E-yhteisyritykselle myönnetään vähitellen ITER-määrärahaa ennalta sovittuihin välitavoitteisiin liittyvän työn edistymisestä. Järjestelmä on ITER-kumppanien hyväksymä sopivan tietotason toimittamiseksi ITER-neuvostolle, jolloin se takaa yhtenäisen raportoinnin kaikilta hallinnointivirastoilta ja soveltuu hyvin hankkeen edistymisen seurantaan.

F4E sisällytti vuoden 2014 tilinpäätöslaskelmiin (sisältyy F4E 2014 tilinpäätökseen) taulukon, josta käy ilmi sovittujen hankintamenettelyjen arvo ja ITER-organisaatiolta saadun määrärahan määrä, joka on erittäin vähäinen. Syy tähän on se, että alkuperäinen ITER-organisaation johto jakoi hankintajärjestelyiden määrärahoja pääasiassa loppua kohden, mikä näkyy raporteissa eräänlaisena pessimisminä. Tämä on todettu ratkaisua vaativaksi ongelmaksi, ja ITER-organisaatiossa onkin jo aloitettu työ määrärahojen jakamisen tarkistamiseksi koko hankintajärjestelyn keston ajan niin, että se kuvastaisi paremmin kunkin hallinnointiviraston edistymistä. Tähän odotetaan ratkaisua vuoden 2015 aikana.

Tästä syystä F4E sisällytti vuoden 2014 tilinpäätöslaskelmiin prosentuaalisen arvion valmiiksi saaduista töistä perustuen vuoden 2014 hankintajärjestelyjen kulujen vertaamiseen hankkeen luontoissuoritusten ennakoituun arvoon.

Lisäksi F4E valmistelee vuotuisen seurantaraportin ja vuotuisen toimintakertomuksen, jotka sisältävät yksityiskohtaista tietoa Euroopan osuudesta ITER-hankkeessa sekä vuosittaisten keskeisten tulosindikaattorien ja organisaation tavoitteiden saavuttamisesta. F4E-yhteisyrityksessä toteutetaan myös vuosittaisia ulkoisia arviointeja, joissa riippumattomat asiantuntijat arvioivat hankkeen edistymistä nykyisten raporttien pohjalta ja tarjoavat hallintoneuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle yleiskatsauksen ITER-hankkeen edistymisestä.

| 19. | Pitkät viivästymiset hankkeen nykyisessä perusaikataulussa (ensimmäinen plasma marraskuussa 2020) ovat aiheuttaneet muutoksia monien järjestelmien sitoumuksissa.
  ITER-organisaatiolta tulevat useat muutospyynnöt ovat tosiasiassa hidastaneet hanketta ja aiheuttaneet viivästyksiä, lukemattomia poikkeamia olemassa oleviin sopimuksiin ja viivästymisiä koko hankkeeseen. Vaikka nämä tapahtumat ovat enimmäkseen F4E-yhteisyrityksen hallitsemattomissa, sitä on pyydetty toteuttamaan poikkeamia ITER-neuvoston (jossa Eurooppaa edustaa komissio eikä F4E) hyväksymien MAC-10-suuntaviivojen mukaisesti. Muutosten yleisyydestä johtuen F4E on usein päättänyt pidättäytyä joistakin hankintamenettelytoimista, kunnes niiden eritelmiä voitaisiin pitää suhteellisen vakaina. Avoimiin sopimuksiin sovellettavat poikkeamat ovat merkittävä syy kustannusten nousuun, ja siksi niiden määrä onkin rajoitettava pienimmäksi mahdolliseksi, jotta tilintarkastustuomioistuimen muissa päätelmissä toteamia kustannusten hillintään liittyviä ongelmia voitaisiin torjua.
  Lisäksi jäykkää monivuotista rahoituskehystä on vaikea sovittaa yhteen tämän kaltaisessa realistisemman aikataulun tarvitsevassa innovatiivisessa hankkeessa havaitun kehityksen kanssa. Tämän seurauksena F4E:n maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpano on ollut viime vuosina paineen alla. Euroopan strategisten investointien rahaston suunnitelmassa sallitaan 500 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahojen uudelleenkohdennus vuodesta 2015 vuosiin 2018–2020. Uudelleenkohdennus sopii paremmin toteutussuunnitelmaan ja uuteen realistiseen aikatauluun.
  Maksumäärärahojen osalta hankkeen viivästykset ovat hidastaneet sopimusten allekirjoittamista ja näin estäneet suunniteltujen ennakkomaksujen ja muiden säädettyjen maksujen hoitamisen.
  ITER-organisaation johdon vaihtumisen ja meneillään olevan hankkeen perusaikataulu-uudistuksen pitäisi lieventää kyseistä ongelmaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

19.

Pitkät viivästymiset hankkeen nykyisessä perusaikataulussa (ensimmäinen plasma marraskuussa 2020) ovat aiheuttaneet muutoksia monien järjestelmien sitoumuksissa.

ITER-organisaatiolta tulevat useat muutospyynnöt ovat tosiasiassa hidastaneet hanketta ja aiheuttaneet viivästyksiä, lukemattomia poikkeamia olemassa oleviin sopimuksiin ja viivästymisiä koko hankkeeseen. Vaikka nämä tapahtumat ovat enimmäkseen F4E-yhteisyrityksen hallitsemattomissa, sitä on pyydetty toteuttamaan poikkeamia ITER-neuvoston (jossa Eurooppaa edustaa komissio eikä F4E) hyväksymien MAC-10-suuntaviivojen mukaisesti. Muutosten yleisyydestä johtuen F4E on usein päättänyt pidättäytyä joistakin hankintamenettelytoimista, kunnes niiden eritelmiä voitaisiin pitää suhteellisen vakaina. Avoimiin sopimuksiin sovellettavat poikkeamat ovat merkittävä syy kustannusten nousuun, ja siksi niiden määrä onkin rajoitettava pienimmäksi mahdolliseksi, jotta tilintarkastustuomioistuimen muissa päätelmissä toteamia kustannusten hillintään liittyviä ongelmia voitaisiin torjua.

Lisäksi jäykkää monivuotista rahoituskehystä on vaikea sovittaa yhteen tämän kaltaisessa realistisemman aikataulun tarvitsevassa innovatiivisessa hankkeessa havaitun kehityksen kanssa. Tämän seurauksena F4E:n maksusitoumusmäärärahojen täytäntöönpano on ollut viime vuosina paineen alla. Euroopan strategisten investointien rahaston suunnitelmassa sallitaan 500 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahojen uudelleenkohdennus vuodesta 2015 vuosiin 2018–2020. Uudelleenkohdennus sopii paremmin toteutussuunnitelmaan ja uuteen realistiseen aikatauluun.

Maksumäärärahojen osalta hankkeen viivästykset ovat hidastaneet sopimusten allekirjoittamista ja näin estäneet suunniteltujen ennakkomaksujen ja muiden säädettyjen maksujen hoitamisen.

ITER-organisaation johdon vaihtumisen ja meneillään olevan hankkeen perusaikataulu-uudistuksen pitäisi lieventää kyseistä ongelmaa tulevaisuudessa.

| 20. | F4E on tyytyväinen, että tilintarkastustuomioistuin on tunnistanut merkittävän saavutetun edistyksen, ja pitää käynnissä olevia toimia osana yhteisyrityksen seurantajärjestelmien jatkuvaa parantamista ja kehittämistä.

  Kulujen seurannan keskusjärjestelmä: viittaamme vastaukseemme kohdassa 15. F4E on ottanut käyttöön keskusjärjestelmän kulutietojen seurantaan ja hallinnointiin sopimustasolla.

  Sisäisiin tarkastuksiin vastauksena olevat toimintasuunnitelmat: F4E pyrkii jatkuvasti toteuttamaan keskeneräisiä toimia pääjohtajan määrittämien ja tarkastusvaliokunnan ja hallintoneuvoston hyväksymien prioriteettien mukaisesti niin, että kriittisen tai hyvin tärkeän luokituksen saaneet asiat käsitellään kiireellisinä. Näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa on tapahtunut huomattavaa edistystä:






  — | Sisäisen tarkastuksen yksikkö on suorittanut seurantatarkastukset avustusten hallinnointia, asiantuntijoiden kanssa tehtäviä sopimuksia ja hankintaa edeltäviä toimia koskevien tarkastusten osalta. Tuloksista on keskustelu tarkastusvaliokunnan kanssa, ja koska tarkastusvaliokunta oli tuloksiin tyytyväinen, kyseiset tarkastukset on loppuun käsitelty. |
| --- | --- | --- |

20.

F4E on tyytyväinen, että tilintarkastustuomioistuin on tunnistanut merkittävän saavutetun edistyksen, ja pitää käynnissä olevia toimia osana yhteisyrityksen seurantajärjestelmien jatkuvaa parantamista ja kehittämistä.

Kulujen seurannan keskusjärjestelmä: viittaamme vastaukseemme kohdassa 15. F4E on ottanut käyttöön keskusjärjestelmän kulutietojen seurantaan ja hallinnointiin sopimustasolla.

Sisäisiin tarkastuksiin vastauksena olevat toimintasuunnitelmat: F4E pyrkii jatkuvasti toteuttamaan keskeneräisiä toimia pääjohtajan määrittämien ja tarkastusvaliokunnan ja hallintoneuvoston hyväksymien prioriteettien mukaisesti niin, että kriittisen tai hyvin tärkeän luokituksen saaneet asiat käsitellään kiireellisinä. Näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa on tapahtunut huomattavaa edistystä:

—

Sisäisen tarkastuksen yksikkö on suorittanut seurantatarkastukset avustusten hallinnointia, asiantuntijoiden kanssa tehtäviä sopimuksia ja hankintaa edeltäviä toimia koskevien tarkastusten osalta. Tuloksista on keskustelu tarkastusvaliokunnan kanssa, ja koska tarkastusvaliokunta oli tuloksiin tyytyväinen, kyseiset tarkastukset on loppuun käsitelty.

| — | F4E-yhteisyrityksen vastauksena rahoitusprosesseja, hankintajärjestelyiden valmistelua ja tarjouskilpailuerän 03 kilpailullista neuvottelumenettelyä koskeviin sisäisiin tarkastuksiin hyväksymät toimintasuunnitelmat on pantu täysimääräisesti täytäntöön, ja yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö ja komission sisäisen tarkastuksen osasto suorittavat parhaillaan seurantatoimia. |
| --- | --- |

—

F4E-yhteisyrityksen vastauksena rahoitusprosesseja, hankintajärjestelyiden valmistelua ja tarjouskilpailuerän 03 kilpailullista neuvottelumenettelyä koskeviin sisäisiin tarkastuksiin hyväksymät toimintasuunnitelmat on pantu täysimääräisesti täytäntöön, ja yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö ja komission sisäisen tarkastuksen osasto suorittavat parhaillaan seurantatoimia.

| — | Valintaa ja rekrytointia koskevan tarkastuksen toimista 34 on toteutettu, kaksi on käynnissä, yksi on keskeytetty ja yksi on vanhentunut. |
| --- | --- |

—

Valintaa ja rekrytointia koskevan tarkastuksen toimista 34 on toteutettu, kaksi on käynnissä, yksi on keskeytetty ja yksi on vanhentunut.

| — | ITER-rakennuksia koskevan hankinnan tarkastuksen toimista 31 on toteutettu, kaksi on edelleen käynnissä ja yksi on peruutettu. |
| --- | --- |

—

ITER-rakennuksia koskevan hankinnan tarkastuksen toimista 31 on toteutettu, kaksi on edelleen käynnissä ja yksi on peruutettu.

Komission sisäisen tarkastuksen osaston arviointi ITER-rakennuksia koskevien sopimusten täytäntöönpanosta: tähän tarkastukseen vastaava toimintasuunnitelma hyväksyttiin helmikuussa 2015, ja siinä on tapahtunut huomattavaa edistystä: ehdotetusta 24:stä toimesta 20 on toteutettu, yksi on peruttu ja kolme on käynnissä.

Sisäisen tarkastuksen osaston arvio sopimushallinnoinnista: toimintasuunnitelma hyväksyttiin marraskuussa 2014, ja sen tilanne on seuraava: ehdotetusta 19:stä toimesta 12 on toteutettu ja seitsemän on käynnissä.

Toimintariskit: Päivitys vuoden 2015 korkean tason riskeistä toteutetaan seuraavassa tarkastusvaliokunnan tapaamisessa marraskuussa, ja siihen sisältyy asianmukaisen riskinottohalun määrittäminen, mikä parantaa F4E:n ketteryyttä ja järkevää varainhoitoa.

| 21. | F4E haluaa korostaa, että neuvottelumenettelyjen suhteellisen suuri osuus johtuu yhteisyrityksen toimintakehyksen monimutkaisuudesta ja innovatiivisuudesta. Tämä johtaa usein vähäiseen kilpailuun tai (äärimmäisissä tapauksissa) monopoliin tai jopa siihen, ettei tarjouspyyntöihin osallistuta. Vuonna 2014 39 neuvottelumenettelystä viidessätoista markkinoiden tai hankittavien palveluiden/töiden tilanne oli sellainen, että neuvottelumenettely oli paras hankintavaihtoehto F4E-täytäntöönpanosääntöjen 100.2 artiklan mukaisesti.
  Loput 24 neuvottelumenettelyä vastaavat arvoltaan vähäisiä sopimuksia F4E-täytäntöönpanosääntöjen 100.1 artiklan mukaisesti. On syytä panna merkille, että nämä 24 sopimusta kattavat määrältään 36 prosenttia mutta arvoltaan vain 0,3 prosenttia kaikista allekirjoitetuista sopimuksista (kaiken tyyppiset hankintamenettelyt). Arvoltaan vähäiset neuvottelumenettelyt vaativat huomattavasti vähemmän sisäisiä resursseja kuin avoimet menettelyt, rajoitetut menettelyt tai kilpailulliset neuvottelumenettelyt (menettelyjen yksinkertaistamisen vuoksi). Siksi F4E pitää sitä hyödyllisenä työkaluna, jonka avulla rajallisia sisäisiä resursseja voidaan keskittää arvoltaan/riskiltään suuriin hankintoihin.
  F4E haluaa muistuttaa, että ITER-hankkeen soveltamisalaan liittyvät toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että vähäinen kilpailu on valitettava tosiseikka, johon F4E ei voi juurikaan vaikuttaa. F4E on käyttänyt useimpia kilpailun lisäämiseen käytettävissä olevista mahdollisuuksista (levittäytyminen laajalti kaikkien jäsenvaltioiden teollisuuteen työsuhdealan yhteyshenkilöiden ja erityisten kokousten avulla, kohdennettujen ja yleisten tiedotuspäivien järjestäminen teollisuuden edustajille eri puolilla Eurooppaa, toimitusketjun vakauttamiseen ja parempaan ymmärtämiseen tähtäävien keinojen tehostaminen, sisäinen ennakkoilmoitusten toimintakäytäntö, markkinatutkimusten tehostaminen, alan standardin mukaiset teollis- ja tekijänoikeudet sekä vastuujärjestelmät jne.). F4E-yhteisyrityksen toimintaa on verrattava maailman muihin samankaltaisiin huipputeknisiin edelläkävijähankkeisiin. Ei voida kiistää, etteikö F4E voisi panostaa vieläkin enemmän kilpailun lisäämiseen, mutta se vaatisi myös enemmän sisäisiä resursseja ja haittaisi näin muiden osa-alueiden toimintaa.
  Vastaavasti erittäin vähäinen ehdotusten määrä avustusten osalta selittyy pääasiassa kahdella tekijällä: toisaalta F4E-avustusten äärimmäisen erikoistunut luonne tarkoittaa sitä, että työ kiinnostaa ainoastaan pientä hakijamäärää Euroopassa, ja toisaalta taas eurooppalainen fuusio-ohjelma on onnistunut luomaan eurooppalaisen fuusiotutkimusalan, jossa on mahdollisimman vähän päällekkäistä työtä ja jossa yhteistyö saman alan ryhmien välillä on läheistä. Jälkimmäinen ilmenee siten, että yleiseurooppalaiset yhteenliittymät vastaavat useimmista ehdotuksista F4E-avustuskutsuissa. |
| --- | --- |

21.

F4E haluaa korostaa, että neuvottelumenettelyjen suhteellisen suuri osuus johtuu yhteisyrityksen toimintakehyksen monimutkaisuudesta ja innovatiivisuudesta. Tämä johtaa usein vähäiseen kilpailuun tai (äärimmäisissä tapauksissa) monopoliin tai jopa siihen, ettei tarjouspyyntöihin osallistuta. Vuonna 2014 39 neuvottelumenettelystä viidessätoista markkinoiden tai hankittavien palveluiden/töiden tilanne oli sellainen, että neuvottelumenettely oli paras hankintavaihtoehto F4E-täytäntöönpanosääntöjen 100.2 artiklan mukaisesti.

Loput 24 neuvottelumenettelyä vastaavat arvoltaan vähäisiä sopimuksia F4E-täytäntöönpanosääntöjen 100.1 artiklan mukaisesti. On syytä panna merkille, että nämä 24 sopimusta kattavat määrältään 36 prosenttia mutta arvoltaan vain 0,3 prosenttia kaikista allekirjoitetuista sopimuksista (kaiken tyyppiset hankintamenettelyt). Arvoltaan vähäiset neuvottelumenettelyt vaativat huomattavasti vähemmän sisäisiä resursseja kuin avoimet menettelyt, rajoitetut menettelyt tai kilpailulliset neuvottelumenettelyt (menettelyjen yksinkertaistamisen vuoksi). Siksi F4E pitää sitä hyödyllisenä työkaluna, jonka avulla rajallisia sisäisiä resursseja voidaan keskittää arvoltaan/riskiltään suuriin hankintoihin.

F4E haluaa muistuttaa, että ITER-hankkeen soveltamisalaan liittyvät toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että vähäinen kilpailu on valitettava tosiseikka, johon F4E ei voi juurikaan vaikuttaa. F4E on käyttänyt useimpia kilpailun lisäämiseen käytettävissä olevista mahdollisuuksista (levittäytyminen laajalti kaikkien jäsenvaltioiden teollisuuteen työsuhdealan yhteyshenkilöiden ja erityisten kokousten avulla, kohdennettujen ja yleisten tiedotuspäivien järjestäminen teollisuuden edustajille eri puolilla Eurooppaa, toimitusketjun vakauttamiseen ja parempaan ymmärtämiseen tähtäävien keinojen tehostaminen, sisäinen ennakkoilmoitusten toimintakäytäntö, markkinatutkimusten tehostaminen, alan standardin mukaiset teollis- ja tekijänoikeudet sekä vastuujärjestelmät jne.). F4E-yhteisyrityksen toimintaa on verrattava maailman muihin samankaltaisiin huipputeknisiin edelläkävijähankkeisiin. Ei voida kiistää, etteikö F4E voisi panostaa vieläkin enemmän kilpailun lisäämiseen, mutta se vaatisi myös enemmän sisäisiä resursseja ja haittaisi näin muiden osa-alueiden toimintaa.

Vastaavasti erittäin vähäinen ehdotusten määrä avustusten osalta selittyy pääasiassa kahdella tekijällä: toisaalta F4E-avustusten äärimmäisen erikoistunut luonne tarkoittaa sitä, että työ kiinnostaa ainoastaan pientä hakijamäärää Euroopassa, ja toisaalta taas eurooppalainen fuusio-ohjelma on onnistunut luomaan eurooppalaisen fuusiotutkimusalan, jossa on mahdollisimman vähän päällekkäistä työtä ja jossa yhteistyö saman alan ryhmien välillä on läheistä. Jälkimmäinen ilmenee siten, että yleiseurooppalaiset yhteenliittymät vastaavat useimmista ehdotuksista F4E-avustuskutsuissa.

| 22. | F4E haluaa esittää viiteen hankintamenettelyyn liittyen seuraavat kommentit:
  Eri sopimuksiin kohdennetut määrät:
  Tilintarkastustuomioistuin totesi, että F4E ei ollut hankintamenettelyjen käynnistämisen aikaan (2013 ja 2014) kohdentanut 6,6 miljardista eurosta määriä eri sopimuksiin. Kuten F4E aiemmin ilmoitti, 6,6 miljardin euron rajattu talousarvio perustui Toschi-raporttiin, joka tehtiin työnosituksen tasoilla 3 (järjestelmä) ja 4 (hankintajärjestelyt) eikä tasolla 6 (sopimukset). Se johtuu siitä, että tuolloin kuvaukset kokonaislaajuuden jakamisesta eri sopimusten kesken eivät olleet yhtenäisiä eri järjestelmissä. Näin ollen on ollut välttämätöntä seurata laajuuden kehitystä ja siihen liittyviä kustannuksia tasoilla 3 ja 4, mikä on mahdollistanut suoran vertailun Toschi-perusaikatauluun ja täten myös 6,6 miljardiin euroon.
  Poikkeama myönnetystä arvosta kustannusten perusaikataulussa:
  Tilintarkastustuomioistuimen raportoima tapaus liittyy hankintamenettelyyn rakennuksissa, joissa suunnittelumääritelmien vähäisyys (toiminnallisella tasolla) ja ITER-organisaation jatkuvasti muuttuvat vaatimukset sekä myös Ranskan turvallisuusviranomaisen uudet vaatimukset, aiheuttivat kustannusten nousun alkuperäisessä talousarviossa määritettyä osuutta suuremmaksi.
  F4E:n hallintoneuvostolle toimitettiin joulukuussa 2014 yksityiskohtainen analyysi syistä ja tehtävistä johtopäätöksistä liittyen kustannusriskeihin ja minimoitaviin kustannusvaikutuksiin, jotka johtuvat hankkeen toimitusten laajuuteen tehtävistä jatkuvista muutoksista tietyillä F4E:n vastuualueilla – erityisesti rakennusten kohdalla. On käynyt ilmi, että viivästymiset syöttötietojen toimituksessa, ITER-organisaation jatkuvat muutospyynnöt ja Fukushiman onnettomuuden myötä tiukentuneet turvallisuusvaatimukset hidastavat F4E:n työtä ja johtavat lukemattomiin poikkeamiin, joilla on valtava kustannusvaikutus.
  Vaikka F4E onkin ottanut käyttöön kustannusten hillitsemistoimia, monissa tapauksissa hankkeeseen tehtävät muutokset ja niihin liittyvät kustannukset ovat olleet väistämättömiä.
  Puutteet hintatarjousten arvioinnissa:
  F4E katsoo, ettei hintatarjousten arvioinnissa ole puutteita.
  On pidettävä mielessä, että näiden hankintamenettelyjen aikaan laajuuden kehityksen ja siihen liittyvien kustannusten hallinnointi ja seuranta tehtiin tasoilla 3 ja 4. On myös korostettava, että aina, kun F4E:lle myönnettiin merkittävä hanke, pakollisen hallituksen suosituksen lisäksi järjestettiin tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa aina erityinen kokous, jotta hankintasopimuksen kustannuksista ja riskeistä saataisiin kokonaiskuva ennen sopimuksen myöntämistä. Kun hankintamenettelyt käynnistettiin, projektiryhmän johtaja oli jo arvioinut hankinnan mahdolliset kulut (oman arvion, asiantuntijan lausunnon tai teollisuuden arvion pohjalta) ja varmistanut, että se kuuluu alkuperäiseen soveltamisalaan ja että sen kulut eivät ylitä sallittua ylärajaa työnosituksen tason 4 kokonaiskustannuksissa. Nyt toteutettu keskustason työ, jossa arvio määritettiin lopullisista kustannuksista työnosituksen tasolla 6, helpottaa kulujen hallinnoimista ja hillitsemistä entisestään.
  Tapauksessa, jossa sopimus sisälsi vaihtoehtoja 32 miljoonan euron arvosta sekä muita kuluja, on huomattava, että tällaisten vaihtoehtojen tarkoituksena on kattaa koko hankintajärjestelyn (TF-kelat) mahdolliset riskit. Riskien taloudellista vaikutusta käsiteltiin hankintajärjestelyn tasolla (eli työnosituksen tasolla 4). F4E saavuttikin tällä erityisjärjestelmällä säästöä: kolmen TF-kelojen valmistamisesta tehdyn sopimuksen yhteisarvo on n. 50 miljoonaa euroa vähemmän kuin TF-keloille tasolla 4 kohdennettu taloudellinen arvo (6,6 miljardin euron rajatun talousarvion mukaan). Summa on selvästi suurempi kuin sopimuksen vaihtoehtojen 32 miljoonaa euroa, ja se riittääkin näin ollen helposti kattamaan riskit tämän sopimuksen lisäksi myös kahden muun sopimuksen osalta. Lisäksi on tärkeää huomata, että F4E:n näissä kolmessa sopimuksessa käyttämän riskien lieventämistekniikan ansiosta riskien todennäköisyys on tällä hetkellä alhainen (alle 5 %).
  Hankintamenettelyjen viivästymiset:
  F4E katsoo, etteivät viivästymiset ole hankintamenettelyjen heikkoutta, vaan ne johtuvat F4E:n poikkeuksellisesta toimintaympäristöstä (kilpailun puute ja sopimusten monimutkaisuus) ja tarpeesta pyrkiä kustannussäästöihin varmistamalla, että eritelmät ovat riittävällä tasolla ennen hankintamenettelyjen käynnistämistä.
  Ennakoimaton toiminto:
  F4E:n oli sisällytettävä vuoden 2014 toimintaohjelmaan materiaalinhankintatoiminto, josta ei oltu säädetty laajemman lähestymistavan JT-60SA-hankkeen perusmääreissä. Toiminto käynnistettiin asiantuntijalausunnon myötä, ja sen tarkoituksena oli selvitä ennakoimattomasta teknisestä vaikeudesta. Toiminnosta ja sen välttämiseen liittyvistä mahdollisista riskeistä ja maineen vahingoittumisesta keskusteltiin joulukuussa 2013 hallintoneuvostossa, joka suostui käsittelemään materiaalihankintaa kiireellisenä asiana. Ylimääräinen toiminto toteutettiin kuitenkin hankkeelle varattujen ennakoimattomien kulujen puitteissa, ja F4E onnistui kiireellisyydestä huolimatta säilyttämään kohtuullisen kilpailun ja saavuttamaan edullisen hinnan.
  Teknisten sopimuksentekoperusteiden arviointi:
  Tekniset eritelmät laadittiin asiantuntija-arvion tulosten pohjalta, ja eritelmiin sisältyvät vaatimukset määrittelivät materiaalitarpeet täysimääräisesti. Kumpikin tarjoaja hyväksyi nimenomaisesti vaatimukset (täyttämällä vaatimustenmukaisuustaulukon) ja toimitti tarjouksen ohessa kuvauksen ehdotetusta valmistusprosessista sekä riskinarvioinnin, joten tarjousten teknisestä laadusta ei ollut epävarmuutta. Tämän perusteella arviointikomitea päätti yksimielisesti, että kummallekin tarjoukselle oli perusteltua myöntää parhaat mahdolliset tekniset pisteet.
  Ennakkoilmoituksen käyttö:
  F4E katsoo, ettei tämä ole hankintamenettelyn heikkoutta, sillä kilpailua lisättiin lieventävillä toimilla.
  Kolmessa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa menettelyssä ennakkoilmoitusta ei julkaistu, koska siitä ei ollut säädetty senhetkisessä sisäisessä menettelyssä (menettely on sittemmin muuttunut muissa tarkastuksissa korostuneiden riskien vuoksi, ja tällä hetkellä ennakkoilmoitusten käyttö on pakollista kaikissa yli 10 miljoonan euron hankinnoissa). F4E katsoo, että se on lieventänyt vähäisen kilpailun riskiä kohdennetuilla toimilla (tiedotuspäivät, yritysfoorumit ja muut tapahtumat, markkinatutkimukset, yhteyshenkilöverkon käyttö jne.). Tällaisen tiedonlevitysstrategian käytön katsotaan olevan tehokkaampaa kuin ennakkoilmoituksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sillä se on suunnattu suoremmin asianomaisille taloudellisille toimijoille. |
| --- | --- |

22.

F4E haluaa esittää viiteen hankintamenettelyyn liittyen seuraavat kommentit:

Eri sopimuksiin kohdennetut määrät:

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että F4E ei ollut hankintamenettelyjen käynnistämisen aikaan (2013 ja 2014) kohdentanut 6,6 miljardista eurosta määriä eri sopimuksiin. Kuten F4E aiemmin ilmoitti, 6,6 miljardin euron rajattu talousarvio perustui Toschi-raporttiin, joka tehtiin työnosituksen tasoilla 3 (järjestelmä) ja 4 (hankintajärjestelyt) eikä tasolla 6 (sopimukset). Se johtuu siitä, että tuolloin kuvaukset kokonaislaajuuden jakamisesta eri sopimusten kesken eivät olleet yhtenäisiä eri järjestelmissä. Näin ollen on ollut välttämätöntä seurata laajuuden kehitystä ja siihen liittyviä kustannuksia tasoilla 3 ja 4, mikä on mahdollistanut suoran vertailun Toschi-perusaikatauluun ja täten myös 6,6 miljardiin euroon.

Poikkeama myönnetystä arvosta kustannusten perusaikataulussa:

Tilintarkastustuomioistuimen raportoima tapaus liittyy hankintamenettelyyn rakennuksissa, joissa suunnittelumääritelmien vähäisyys (toiminnallisella tasolla) ja ITER-organisaation jatkuvasti muuttuvat vaatimukset sekä myös Ranskan turvallisuusviranomaisen uudet vaatimukset, aiheuttivat kustannusten nousun alkuperäisessä talousarviossa määritettyä osuutta suuremmaksi.

F4E:n hallintoneuvostolle toimitettiin joulukuussa 2014 yksityiskohtainen analyysi syistä ja tehtävistä johtopäätöksistä liittyen kustannusriskeihin ja minimoitaviin kustannusvaikutuksiin, jotka johtuvat hankkeen toimitusten laajuuteen tehtävistä jatkuvista muutoksista tietyillä F4E:n vastuualueilla – erityisesti rakennusten kohdalla. On käynyt ilmi, että viivästymiset syöttötietojen toimituksessa, ITER-organisaation jatkuvat muutospyynnöt ja Fukushiman onnettomuuden myötä tiukentuneet turvallisuusvaatimukset hidastavat F4E:n työtä ja johtavat lukemattomiin poikkeamiin, joilla on valtava kustannusvaikutus.

Vaikka F4E onkin ottanut käyttöön kustannusten hillitsemistoimia, monissa tapauksissa hankkeeseen tehtävät muutokset ja niihin liittyvät kustannukset ovat olleet väistämättömiä.

Puutteet hintatarjousten arvioinnissa:

F4E katsoo, ettei hintatarjousten arvioinnissa ole puutteita.

On pidettävä mielessä, että näiden hankintamenettelyjen aikaan laajuuden kehityksen ja siihen liittyvien kustannusten hallinnointi ja seuranta tehtiin tasoilla 3 ja 4. On myös korostettava, että aina, kun F4E:lle myönnettiin merkittävä hanke, pakollisen hallituksen suosituksen lisäksi järjestettiin tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa aina erityinen kokous, jotta hankintasopimuksen kustannuksista ja riskeistä saataisiin kokonaiskuva ennen sopimuksen myöntämistä. Kun hankintamenettelyt käynnistettiin, projektiryhmän johtaja oli jo arvioinut hankinnan mahdolliset kulut (oman arvion, asiantuntijan lausunnon tai teollisuuden arvion pohjalta) ja varmistanut, että se kuuluu alkuperäiseen soveltamisalaan ja että sen kulut eivät ylitä sallittua ylärajaa työnosituksen tason 4 kokonaiskustannuksissa. Nyt toteutettu keskustason työ, jossa arvio määritettiin lopullisista kustannuksista työnosituksen tasolla 6, helpottaa kulujen hallinnoimista ja hillitsemistä entisestään.

Tapauksessa, jossa sopimus sisälsi vaihtoehtoja 32 miljoonan euron arvosta sekä muita kuluja, on huomattava, että tällaisten vaihtoehtojen tarkoituksena on kattaa koko hankintajärjestelyn (TF-kelat) mahdolliset riskit. Riskien taloudellista vaikutusta käsiteltiin hankintajärjestelyn tasolla (eli työnosituksen tasolla 4). F4E saavuttikin tällä erityisjärjestelmällä säästöä: kolmen TF-kelojen valmistamisesta tehdyn sopimuksen yhteisarvo on n. 50 miljoonaa euroa vähemmän kuin TF-keloille tasolla 4 kohdennettu taloudellinen arvo (6,6 miljardin euron rajatun talousarvion mukaan). Summa on selvästi suurempi kuin sopimuksen vaihtoehtojen 32 miljoonaa euroa, ja se riittääkin näin ollen helposti kattamaan riskit tämän sopimuksen lisäksi myös kahden muun sopimuksen osalta. Lisäksi on tärkeää huomata, että F4E:n näissä kolmessa sopimuksessa käyttämän riskien lieventämistekniikan ansiosta riskien todennäköisyys on tällä hetkellä alhainen (alle 5 %).

Hankintamenettelyjen viivästymiset:

F4E katsoo, etteivät viivästymiset ole hankintamenettelyjen heikkoutta, vaan ne johtuvat F4E:n poikkeuksellisesta toimintaympäristöstä (kilpailun puute ja sopimusten monimutkaisuus) ja tarpeesta pyrkiä kustannussäästöihin varmistamalla, että eritelmät ovat riittävällä tasolla ennen hankintamenettelyjen käynnistämistä.

Ennakoimaton toiminto:

F4E:n oli sisällytettävä vuoden 2014 toimintaohjelmaan materiaalinhankintatoiminto, josta ei oltu säädetty laajemman lähestymistavan JT-60SA-hankkeen perusmääreissä. Toiminto käynnistettiin asiantuntijalausunnon myötä, ja sen tarkoituksena oli selvitä ennakoimattomasta teknisestä vaikeudesta. Toiminnosta ja sen välttämiseen liittyvistä mahdollisista riskeistä ja maineen vahingoittumisesta keskusteltiin joulukuussa 2013 hallintoneuvostossa, joka suostui käsittelemään materiaalihankintaa kiireellisenä asiana. Ylimääräinen toiminto toteutettiin kuitenkin hankkeelle varattujen ennakoimattomien kulujen puitteissa, ja F4E onnistui kiireellisyydestä huolimatta säilyttämään kohtuullisen kilpailun ja saavuttamaan edullisen hinnan.

Teknisten sopimuksentekoperusteiden arviointi:

Tekniset eritelmät laadittiin asiantuntija-arvion tulosten pohjalta, ja eritelmiin sisältyvät vaatimukset määrittelivät materiaalitarpeet täysimääräisesti. Kumpikin tarjoaja hyväksyi nimenomaisesti vaatimukset (täyttämällä vaatimustenmukaisuustaulukon) ja toimitti tarjouksen ohessa kuvauksen ehdotetusta valmistusprosessista sekä riskinarvioinnin, joten tarjousten teknisestä laadusta ei ollut epävarmuutta. Tämän perusteella arviointikomitea päätti yksimielisesti, että kummallekin tarjoukselle oli perusteltua myöntää parhaat mahdolliset tekniset pisteet.

Ennakkoilmoituksen käyttö:

F4E katsoo, ettei tämä ole hankintamenettelyn heikkoutta, sillä kilpailua lisättiin lieventävillä toimilla.

Kolmessa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa menettelyssä ennakkoilmoitusta ei julkaistu, koska siitä ei ollut säädetty senhetkisessä sisäisessä menettelyssä (menettely on sittemmin muuttunut muissa tarkastuksissa korostuneiden riskien vuoksi, ja tällä hetkellä ennakkoilmoitusten käyttö on pakollista kaikissa yli 10 miljoonan euron hankinnoissa). F4E katsoo, että se on lieventänyt vähäisen kilpailun riskiä kohdennetuilla toimilla (tiedotuspäivät, yritysfoorumit ja muut tapahtumat, markkinatutkimukset, yhteyshenkilöverkon käyttö jne.). Tällaisen tiedonlevitysstrategian käytön katsotaan olevan tehokkaampaa kuin ennakkoilmoituksen julkaisemisen Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sillä se on suunnattu suoremmin asianomaisille taloudellisille toimijoille.

| 25. | Vuonna 2014 tehdyistä kolmesta tarkastuksesta kahdesta on vastaanotettu joulukuussa 2014 lopullinen tarkastuskertomus, jotka on luovutettu tilintarkastustuomioistuimelle. Kolmannen tarkastuksen alustava tarkastuskertomus otettiin vastaan joulukuussa 2014, ja keskustelut tarkastajan ja tuensaajan kanssa ovat tällä hetkellä käynnissä.
  Vuoden 2015 F4E-avustuksiin kohdistetun jälkitarkastuksen suunnittelu käynnistyi syyskuussa 2014 kolmen tuensaajan valitsemisella, ja helmikuussa 2015 allekirjoitettiin erillissopimukset ulkopuolisten tilintarkastusyritysten kanssa. Tähän liittyvät kolme alustavaa tarkastuskertomusta on vastaanotettu, ja ne ovat tällä hetkellä analysoitavina. |
| --- | --- |

25.

Vuonna 2014 tehdyistä kolmesta tarkastuksesta kahdesta on vastaanotettu joulukuussa 2014 lopullinen tarkastuskertomus, jotka on luovutettu tilintarkastustuomioistuimelle. Kolmannen tarkastuksen alustava tarkastuskertomus otettiin vastaan joulukuussa 2014, ja keskustelut tarkastajan ja tuensaajan kanssa ovat tällä hetkellä käynnissä.

Vuoden 2015 F4E-avustuksiin kohdistetun jälkitarkastuksen suunnittelu käynnistyi syyskuussa 2014 kolmen tuensaajan valitsemisella, ja helmikuussa 2015 allekirjoitettiin erillissopimukset ulkopuolisten tilintarkastusyritysten kanssa. Tähän liittyvät kolme alustavaa tarkastuskertomusta on vastaanotettu, ja ne ovat tällä hetkellä analysoitavina.

| 26. | F4E-varainhoitoasetusta on muutettava vastaamaan uudistettua varainhoidon puiteasetusta ja yleistä varainhoitoasetusta tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti.
  F4E toimitti F4E-varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosäännöt komissiolle 25. heinäkuuta 2014, ja keskustelut ovat olleet siitä lähtien käynnissä. Komissio haluaa antaa F4E-varainhoitoasetuksesta ja sen täytäntöönpanosäännöistä lausunnon, kun 26. helmikuuta 2014 annetun uuden direktiivin 2014/24/EU hankintasääntöjä koskevat määräykset on saatettu osaksi yleistä varainhoitoasetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä sekä varainhoidon puiteasetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä.
  Hallintoneuvosto on suostunut noudattamaan kaksivaiheista menettelyä asian käsittelyssä kesäkuun 2015 viimeisessä kokouksessaan välttääkseen lisäviivästymisiä F4E-varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen muuttamisessa.






  — | F4E:n ja komission on pyrittävä saattamaan F4E-varainhoitoasetusta käsittelevä keskustelu päätökseen mahdollisimman nopeasti (ilman hankintalukua). |
| --- | --- | --- |

26.

F4E-varainhoitoasetusta on muutettava vastaamaan uudistettua varainhoidon puiteasetusta ja yleistä varainhoitoasetusta tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti.

F4E toimitti F4E-varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosäännöt komissiolle 25. heinäkuuta 2014, ja keskustelut ovat olleet siitä lähtien käynnissä. Komissio haluaa antaa F4E-varainhoitoasetuksesta ja sen täytäntöönpanosäännöistä lausunnon, kun 26. helmikuuta 2014 annetun uuden direktiivin 2014/24/EU hankintasääntöjä koskevat määräykset on saatettu osaksi yleistä varainhoitoasetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä sekä varainhoidon puiteasetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä.

Hallintoneuvosto on suostunut noudattamaan kaksivaiheista menettelyä asian käsittelyssä kesäkuun 2015 viimeisessä kokouksessaan välttääkseen lisäviivästymisiä F4E-varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen muuttamisessa.

—

F4E:n ja komission on pyrittävä saattamaan F4E-varainhoitoasetusta käsittelevä keskustelu päätökseen mahdollisimman nopeasti (ilman hankintalukua).

| — | F4E:n ja komission tulisi käynnistää keskustelut, joiden tavoitteena on esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi uusi hankintaluku keväällä 2016 heti, kun komission uudet hankintasäännöt ovat saatavilla. |
| --- | --- |

—

F4E:n ja komission tulisi käynnistää keskustelut, joiden tavoitteena on esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi uusi hankintaluku keväällä 2016 heti, kun komission uudet hankintasäännöt ovat saatavilla.

Komissio antoi F4E:lle uudet hankintasääntöluonnokset tarkasteltaviksi 3. heinäkuuta 2015, joten yksivaiheinen prosessi on edelleen mahdollinen neuvoston/EP:n (yleinen varainhoitoasetus) ja komission (varainhoidon puiteasetuksen täytäntöönpanosäännöt) hyväksymismenettelyistä riippuen.

| 29. | Tähän liittyvässä hallintoneuvoston päätöksessä määritetään toimintakeinot teollis- ja tekijänoikeudellisten velvoitteiden täytäntöönpanolle teknologioiden saatavuuden mukaan sekä käyttöoikeuksien myöntämiselle: kumpaakin näkökohtaa käsitellään F4E:n teollis- ja tekijänoikeutta käsittelevissä mallilausekkeissa. Muiden teollisuuspolitiikkaan liittyvien toimien täytäntöönpanosta on syytä huomauttaa, että F4E on pannut vuoden 2014 loppuun mennessä täytäntöön 32:sta säädetystä toimesta 24.
  F4E katsoo, että sen lähestymistapa teollis- ja tekijänoikeuteen lisää kilpailua, koska sen sopimusehdot ovat urakoitsijoille houkuttelevampia. Tämä edistää sekä kustannusten hillintää että F4E:n näkyvyyttä ympäri Eurooppaa. |
| --- | --- |

29.

Tähän liittyvässä hallintoneuvoston päätöksessä määritetään toimintakeinot teollis- ja tekijänoikeudellisten velvoitteiden täytäntöönpanolle teknologioiden saatavuuden mukaan sekä käyttöoikeuksien myöntämiselle: kumpaakin näkökohtaa käsitellään F4E:n teollis- ja tekijänoikeutta käsittelevissä mallilausekkeissa. Muiden teollisuuspolitiikkaan liittyvien toimien täytäntöönpanosta on syytä huomauttaa, että F4E on pannut vuoden 2014 loppuun mennessä täytäntöön 32:sta säädetystä toimesta 24.

F4E katsoo, että sen lähestymistapa teollis- ja tekijänoikeuteen lisää kilpailua, koska sen sopimusehdot ovat urakoitsijoille houkuttelevampia. Tämä edistää sekä kustannusten hillintää että F4E:n näkyvyyttä ympäri Eurooppaa.

| 33. | Espanjan hallitus tarjosi maaliskuussa 2015 F4E:n käyttöön uudet tilat rakennuksessa, joka jaettaisiin Comisión Nacional de los Mercados y la Competencian (CNMC) kanssa. F4E oli tarjoukseen tyytyväinen, ja se hyväksyttiin yksityiskohtaisen tarkastuksen ja asiantuntija-analyysin jälkeen.
  Kesäkuussa 2015 riippumaton ulkopuolinen arkkitehti tuotti analyysin tarjouksen vastaamisesta vaatimuksiin. Tulos osoitti, että käytettävissä olevaan tilaan liittyy erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä edelleen keskeisiä huolenaiheita, joihin jäsenvaltion on puututtava, ennen kuin ehdotus vastaa täysin F4E:n tarpeita.
  F4E ja isäntävaltio arvioivat parhaillaan tapaa käsitellä näitä keskeisiä huolenaiheita, jotta lopullinen ratkaisu saataisiin lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

33.

Espanjan hallitus tarjosi maaliskuussa 2015 F4E:n käyttöön uudet tilat rakennuksessa, joka jaettaisiin Comisión Nacional de los Mercados y la Competencian (CNMC) kanssa. F4E oli tarjoukseen tyytyväinen, ja se hyväksyttiin yksityiskohtaisen tarkastuksen ja asiantuntija-analyysin jälkeen.

Kesäkuussa 2015 riippumaton ulkopuolinen arkkitehti tuotti analyysin tarjouksen vastaamisesta vaatimuksiin. Tulos osoitti, että käytettävissä olevaan tilaan liittyy erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä edelleen keskeisiä huolenaiheita, joihin jäsenvaltion on puututtava, ennen kuin ehdotus vastaa täysin F4E:n tarpeita.

F4E ja isäntävaltio arvioivat parhaillaan tapaa käsitellä näitä keskeisiä huolenaiheita, jotta lopullinen ratkaisu saataisiin lyhyellä aikavälillä.

| 34. | F4E on käyttänyt seuraavaa kahta siirtymätoimenpidettä välttääkseen lainsäädännöllisen tyhjiön sillä välillä, kun sen henkilöstösääntöihin tehtävät täytäntöönpanosäännöt odottavat virallista hyväksymistä:






  — | Hyväksyttiin pääjohtajan asiaankuuluvien henkilöstösääntöjen määräysten toteutussääntöjä kuvaavat ad hoc -päätökset. Nämä peilasivat enimmäkseen komission täytäntöönpanon periaatteita ja käytäntöjä mutta sisälsivät joitakin F4E:n erityispiirteet huomioivia mukautuksia. |
| --- | --- | --- |

34.

F4E on käyttänyt seuraavaa kahta siirtymätoimenpidettä välttääkseen lainsäädännöllisen tyhjiön sillä välillä, kun sen henkilöstösääntöihin tehtävät täytäntöönpanosäännöt odottavat virallista hyväksymistä:

—

Hyväksyttiin pääjohtajan asiaankuuluvien henkilöstösääntöjen määräysten toteutussääntöjä kuvaavat ad hoc -päätökset. Nämä peilasivat enimmäkseen komission täytäntöönpanon periaatteita ja käytäntöjä mutta sisälsivät joitakin F4E:n erityispiirteet huomioivia mukautuksia.

| — | Hyväksyttiin pääjohtajan päätös siitä, että virastoja koskevia vakiotäytäntöönpanosääntöjä ja Euroopan komission sääntöjä sovelletaan analogisesti yhteisyritykseen (paitsi jos toisin mainitaan). |
| --- | --- |

—

Hyväksyttiin pääjohtajan päätös siitä, että virastoja koskevia vakiotäytäntöönpanosääntöjä ja Euroopan komission sääntöjä sovelletaan analogisesti yhteisyritykseen (paitsi jos toisin mainitaan).

Edistyminen on ollut merkittävää, ja yhteisyrityksen virallisesti hyväksymien tai analogisesti soveltamien täytäntöönpanosääntöjen määrä on tällä hetkellä 26. Fusion for Energy on tällä hetkellä ottamassa käyttöön neljää uutta täytäntöönpanosääntöä kirjallisella menettelyllä, ja niiden oletetaan olevan virallisesti hyväksyttyjä vuoden 2015 marraskuuhun mennessä.

Vielä hyväksymättä olevat täytäntöönpanosäännöt, jotka ovat seurausta vuoden 2014 EU-henkilöstöuudistuksesta:

| — | Komissiossa tehdään parhaillaan viittä uutta virastoja ja yhteisyrityksiä koskevaa täytäntöönpanosääntöä. F4E käynnistää uusien sääntöjen hyväksymismenettelyn heti, kun komissio on julkaissut ne. Henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti yhteisyrityksellä on yhdeksän kuukautta aikaa hyväksyä täytäntöönpanosäännöt komission julkaisun jälkeen. |
| --- | --- |

—

Komissiossa tehdään parhaillaan viittä uutta virastoja ja yhteisyrityksiä koskevaa täytäntöönpanosääntöä. F4E käynnistää uusien sääntöjen hyväksymismenettelyn heti, kun komissio on julkaissut ne. Henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti yhteisyrityksellä on yhdeksän kuukautta aikaa hyväksyä täytäntöönpanosäännöt komission julkaisun jälkeen.

| — | Kahdeksan muuta täytäntöönpanosääntöä odottaa palautetta komissiolta F4E:n pyydettyä opt out -vaihtoehtoa tai hyväksymistä. |
| --- | --- |

—

Kahdeksan muuta täytäntöönpanosääntöä odottaa palautetta komissiolta F4E:n pyydettyä opt out -vaihtoehtoa tai hyväksymistä.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/51

---

KERTOMUS

polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus

(2015/C 422/06)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-4 | 52 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 5 | 52 |
| Tarkastuslausuma | 6-13 | 53 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 11 | 54 |
| Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 12 | 54 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 14-18 | 54 |
| Talousarvion toteuttaminen | 14-15 | 54 |
| Ehdotuspyynnöt | 16-17 | 54 |
| Monivuotinen rahoitus | 18 | 54 |
| Muut kysymykset | 19-22 | 55 |
| Oikeudelliset puitteet | 19 | 55 |
| Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto | 20-21 | 55 |
| Tilinpitäjä | 22 | 55 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 23-26 | 55 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 23-24 | 55 |
| Eturistiriidat | 25 | 56 |
| Komission toteuttama toinen väliarviointi | 26 | 56 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-4

52

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

5

52

Tarkastuslausuma

6-13

53

Lausunto tilien luotettavuudesta

11

54

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

12

54

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

14-18

54

Talousarvion toteuttaminen

14-15

54

Ehdotuspyynnöt

16-17

54

Monivuotinen rahoitus

18

54

Muut kysymykset

19-22

55

Oikeudelliset puitteet

19

55

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

20-21

55

Tilinpitäjä

22

55

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

23-26

55

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

23-24

55

Eturistiriidat

25

56

Komission toteuttama toinen väliarviointi

26

56

JOHDANTO

| 1. | Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyritys (jäljempänä ”yhteisyritys”) perustettiin Brysseliin toukokuussa 2008 (1). Yhteisyritys perustettiin 31. joulukuuta 2017 asti kestäväksi ajanjaksoksi, ja sille myönnettiin taloudellinen itsenäisyys 15. marraskuuta 2010. Neuvosto kumosi toukokuussa 2014 (2) alkuperäisen perustamisasetuksen ja jatkoi yhteisyrityksen (”toinen polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimiva yhteisyritys” (3)) olemassaoloa tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä 31. joulukuuta 2024 asti. |
| --- | --- |

1.

Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyritys (jäljempänä ”yhteisyritys”) perustettiin Brysseliin toukokuussa 2008 (1). Yhteisyritys perustettiin 31. joulukuuta 2017 asti kestäväksi ajanjaksoksi, ja sille myönnettiin taloudellinen itsenäisyys 15. marraskuuta 2010. Neuvosto kumosi toukokuussa 2014 (2) alkuperäisen perustamisasetuksen ja jatkoi yhteisyrityksen (”toinen polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimiva yhteisyritys” (3)) olemassaoloa tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä 31. joulukuuta 2024 asti.

| 2. | Yhteisyrityksen tavoitteena on muun muassa tukea koordinoidusti teollisuuden ja tutkimusorganisaatioiden kanssa tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan (5) assosioituneissa maissa. Tarkoituksena on keskittyä kehittämään markkinasovelluksia ja helpottaa siten teollisuuden pyrkimyksiä ottaa polttokenno- ja vetyteknologiat nopeasti käyttöön. Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä yhteisyrityksen tavoitteena on edistää turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa. Lisäksi yhteisyrityksen tavoitteena on myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala (6). |
| --- | --- |

2.

Yhteisyrityksen tavoitteena on muun muassa tukea koordinoidusti teollisuuden ja tutkimusorganisaatioiden kanssa tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia jäsenvaltioissa ja seitsemänteen puiteohjelmaan (5) assosioituneissa maissa. Tarkoituksena on keskittyä kehittämään markkinasovelluksia ja helpottaa siten teollisuuden pyrkimyksiä ottaa polttokenno- ja vetyteknologiat nopeasti käyttöön. Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä yhteisyrityksen tavoitteena on edistää turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa. Lisäksi yhteisyrityksen tavoitteena on myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala (6).

| 3. | Yhteisyrityksen osakkaat ovat komission edustama Euroopan unioni, NEW-IG-teollisuusryhmittymä (New Energy World Industry Grouping) ja N.ERGHY-tutkimusyhteisö (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen). |
| --- | --- |

3.

Yhteisyrityksen osakkaat ovat komission edustama Euroopan unioni, NEW-IG-teollisuusryhmittymä (New Energy World Industry Grouping) ja N.ERGHY-tutkimusyhteisö (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen).

| 4. | EU osallistuu yhteisyrityksen juokseviin kustannuksiin ja tutkimustoimintaan enintään 470 miljoonalla eurolla. Määrä rahoitetaan seitsemännen puiteohjelman talousarviosta. Hallinnollisten kulujen osuus ei saa olla yli 20 miljoonaa euroa. EU osallistuu FCH2-yhteisyrityksen hallinnollisiin ja toimintakuluihin enintään 665 miljoonalla eurolla. Määrä rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta. Hallinnollisten kulujen osuus ei saa olla yli 19 miljoonaa euroa (7). Teollisuuden ja tutkimusryhmittymien odotetaan kattavan 50 prosenttia hallinnollisista kuluista ja niiden tehtävänä on tukea ohjelmaa FCH2-yhteisyrityksen rahoittamiin hankkeisiin suunnattavin luontoissuorituksin (8). Teollisuuden ja tutkimusryhmittymien odotetaan tukevan luontoissuorituksin myös täydentäviä toimia (9), jotka eivät kuulu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelmaan ja joilla tuetaan polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita. |
| --- | --- |

4.

EU osallistuu yhteisyrityksen juokseviin kustannuksiin ja tutkimustoimintaan enintään 470 miljoonalla eurolla. Määrä rahoitetaan seitsemännen puiteohjelman talousarviosta. Hallinnollisten kulujen osuus ei saa olla yli 20 miljoonaa euroa. EU osallistuu FCH2-yhteisyrityksen hallinnollisiin ja toimintakuluihin enintään 665 miljoonalla eurolla. Määrä rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta. Hallinnollisten kulujen osuus ei saa olla yli 19 miljoonaa euroa (7). Teollisuuden ja tutkimusryhmittymien odotetaan kattavan 50 prosenttia hallinnollisista kuluista ja niiden tehtävänä on tukea ohjelmaa FCH2-yhteisyrityksen rahoittamiin hankkeisiin suunnattavin luontoissuorituksin (8). Teollisuuden ja tutkimusryhmittymien odotetaan tukevan luontoissuorituksin myös täydentäviä toimia (9), jotka eivät kuulu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelmaan ja joilla tuetaan polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  6. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (10) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (11)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

6.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (10) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (11)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 7. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (12) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (13) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

7.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (12) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (13) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (14) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (14) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 9. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

9.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 12. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 13. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

13.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 14. | Hallintoneuvoston hyväksymään vuoden 2014 alustavaan talousarvioon sisältyi 100,9 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 72,1 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Lopullisessa talousarviossa maksusitoumusmäärärahoja oli 112,9 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoja 97,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

14.

Hallintoneuvoston hyväksymään vuoden 2014 alustavaan talousarvioon sisältyi 100,9 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 72,1 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Lopullisessa talousarviossa maksusitoumusmäärärahoja oli 112,9 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoja 97,5 miljoonaa euroa.

| 15. | Alustavan talousarvion maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,5 prosenttia ja lopullisen talousarvion 96 prosenttia (98,9 prosenttia vuonna 2013). Alustavan talousarvion maksumäärärahojen käyttöaste oli 66,3 prosenttia ja lopullisen talousarvion 74,5 prosenttia (56,7 prosenttia vuonna 2013). Tämä on seurausta vuoden 2014 lopulla ennakoituihin hankkeita koskeviin kuluilmoituksiin liittyvien maksujen lykkäämisestä vuoden 2015 alkuun. |
| --- | --- |

15.

Alustavan talousarvion maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,5 prosenttia ja lopullisen talousarvion 96 prosenttia (98,9 prosenttia vuonna 2013). Alustavan talousarvion maksumäärärahojen käyttöaste oli 66,3 prosenttia ja lopullisen talousarvion 74,5 prosenttia (56,7 prosenttia vuonna 2013). Tämä on seurausta vuoden 2014 lopulla ennakoituihin hankkeita koskeviin kuluilmoituksiin liittyvien maksujen lykkäämisestä vuoden 2015 alkuun.

Ehdotuspyynnöt

| 16. | Yhteisyrityksen seitsemännen puiteohjelman alaan kuuluva ohjelma käsitti 31. joulukuuta 2014 yhteensä 155 avustussopimusta, jotka oli tehty vuosien 2008–2013 aikana järjestettyjen seitsemän vuotuisen ehdotuspyynnön perusteella. Ensimmäiset Horisontti 2020 -puiteohjelman alaan kuuluvat avustussopimukset tehdään vuonna 2015. |
| --- | --- |

16.

Yhteisyrityksen seitsemännen puiteohjelman alaan kuuluva ohjelma käsitti 31. joulukuuta 2014 yhteensä 155 avustussopimusta, jotka oli tehty vuosien 2008–2013 aikana järjestettyjen seitsemän vuotuisen ehdotuspyynnön perusteella. Ensimmäiset Horisontti 2020 -puiteohjelman alaan kuuluvat avustussopimukset tehdään vuonna 2015.

| 17. | Seitsemännen puiteohjelman ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta avustussopimusten tekemiseen kului keskimäärin 370 päivää ja ennakkorahoituksen maksuun keskimäärin 14 päivää. Viimeisten seitsemännen puiteohjelman avustuksia koskevien ehdotuspyyntöjen julkaisemisen jälkeen avustussopimusten tekemiseen kului enää keskimäärin 280 päivää ja ennakkorahoituksen maksuun keskimäärin viisi päivää. |
| --- | --- |

17.

Seitsemännen puiteohjelman ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta avustussopimusten tekemiseen kului keskimäärin 370 päivää ja ennakkorahoituksen maksuun keskimäärin 14 päivää. Viimeisten seitsemännen puiteohjelman avustuksia koskevien ehdotuspyyntöjen julkaisemisen jälkeen avustussopimusten tekemiseen kului enää keskimäärin 280 päivää ja ennakkorahoituksen maksuun keskimäärin viisi päivää.

Monivuotinen rahoitus

| 18. | Vuosina 2008–2013 järjestettyjen ehdotuspyyntöjen seurauksena tehtiin yhteensä 450 miljoonan euron avustussopimukset. Määrä vastaa yhteisyrityksen tutkimustoimiin osoitettavan EU:n rahoitusosuuden enimmäismäärää. |
| --- | --- |

18.

Vuosina 2008–2013 järjestettyjen ehdotuspyyntöjen seurauksena tehtiin yhteensä 450 miljoonan euron avustussopimukset. Määrä vastaa yhteisyrityksen tutkimustoimiin osoitettavan EU:n rahoitusosuuden enimmäismäärää.

MUUT KYSYMYKSET

Oikeudelliset puitteet

| 19. | Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 30. kesäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (15) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014 säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

19.

Yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 30. kesäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (15) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014 säädetyt vaatimukset.

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

| 20. | Yhteisyritystä koskevan komission sisäisen tarkastuksen osaston vuodelle 2014 laatiman työsuunnitelman mukaisesti yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti seurantatarkastuksen, joka koski seitsemännen puiteohjelman tietotekniikkavälineiden käyttäjäoikeuksia. Sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti myös muita tarkastusvarmuuteen liittyviä palveluja ja konsultointipalveluja, kuten luontoissuoritusten määrää koskevan arvioinnin. |
| --- | --- |

20.

Yhteisyritystä koskevan komission sisäisen tarkastuksen osaston vuodelle 2014 laatiman työsuunnitelman mukaisesti yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti seurantatarkastuksen, joka koski seitsemännen puiteohjelman tietotekniikkavälineiden käyttäjäoikeuksia. Sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti myös muita tarkastusvarmuuteen liittyviä palveluja ja konsultointipalveluja, kuten luontoissuoritusten määrää koskevan arvioinnin.

| 21. | Komission sisäisen tarkastuksen osasto ei kohdistanut vuonna 2014 tarkastuksia polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen. Sisäisen tarkastuksen osasto kohdisti kuitenkin rajatun tarkastuksen tutkimustulosten käyttöön ja tuloksista tiedottamiseen (16). Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikön ja komission sisäisen tarkastuksen osaston edeltävää varainhoitovuotta koskevia tarkastuksia varten laadittiin ja pantiin täytäntöön toimintasuunnitelmat. |
| --- | --- |

21.

Komission sisäisen tarkastuksen osasto ei kohdistanut vuonna 2014 tarkastuksia polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen. Sisäisen tarkastuksen osasto kohdisti kuitenkin rajatun tarkastuksen tutkimustulosten käyttöön ja tuloksista tiedottamiseen (16). Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikön ja komission sisäisen tarkastuksen osaston edeltävää varainhoitovuotta koskevia tarkastuksia varten laadittiin ja pantiin täytäntöön toimintasuunnitelmat.

Tilinpitäjä

| 22. | FCH 2 -yhteisyrityksen hallintoneuvosto nimitti Euroopan komission tilinpitäjän FCH 2 -yhteisyrityksen tilinpitäjäksi 15. heinäkuuta 2014 alkaen FCH 2 -yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten tarjoaman mahdollisuuden mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

FCH 2 -yhteisyrityksen hallintoneuvosto nimitti Euroopan komission tilinpitäjän FCH 2 -yhteisyrityksen tilinpitäjäksi 15. heinäkuuta 2014 alkaen FCH 2 -yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten tarjoaman mahdollisuuden mukaisesti.

AIEMMIN ESITETTYJEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 23. | Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (17) yhteisyritys käyttää Euroopan komission välineitä ja omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (18). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja yhteisyrityksen toiminnasta (19). Laadullisten tietojen osalta yhteisyritys on vuodesta 2011 alkaen laatinut vuosittain ohjelman edistymistä koskevan raportin (20), jossa pyritään arvioimaan yhteisyrityksen rahoittaman hankesalkun saavutuksia yhteisyrityksen strategisten tavoitteiden perusteella. |
| --- | --- |

23.

Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (17) yhteisyritys käyttää Euroopan komission välineitä ja omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (18). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja yhteisyrityksen toiminnasta (19). Laadullisten tietojen osalta yhteisyritys on vuodesta 2011 alkaen laatinut vuosittain ohjelman edistymistä koskevan raportin (20), jossa pyritään arvioimaan yhteisyrityksen rahoittaman hankesalkun saavutuksia yhteisyrityksen strategisten tavoitteiden perusteella.

| 24. | Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (21). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa (etenkin päättövaihetta lähestyvien hankkeiden osalta) (22), tuloksia koskevan raportoinnin ja levittämisen kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä olisi lisättävä (23). |
| --- | --- |

24.

Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (21). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa (etenkin päättövaihetta lähestyvien hankkeiden osalta) (22), tuloksia koskevan raportoinnin ja levittämisen kehittämiseen tähtäävää yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä olisi lisättävä (23).

Eturistiriidat

| 25. | Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään. |
| --- | --- |

25.

Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään.

Komission toteuttama toinen väliarviointi

| 26. | Komission suorittaman toisen väliarvioinnin seurauksena (24) hallintoneuvosto hyväksyi 11. marraskuuta 2014 suosituksiin pohjautuvan toimintasuunnitelman. Suurin osa suosituksista on pantu täytäntöön (25). |
| --- | --- |

26.

Komission suorittaman toisen väliarvioinnin seurauksena (24) hallintoneuvosto hyväksyi 11. marraskuuta 2014 suosituksiin pohjautuvan toimintasuunnitelman. Suurin osa suosituksista on pantu täytäntöön (25).

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 521/2008, annettu 30 päivänä toukokuuta 2008, polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 153, 12.6.2008, s. 1), jota on muutettu 14 päivänä marraskuuta 2011 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 1183/2011 (EUVL L 302, 19.11.2011, s. 3).

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 559/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 108).

2

(3)  Tässä kertomuksessa käytetään nimitystä ”yhteisyritys”, kun ei ole tarpeen tehdä eroa kyseisten kahden ohjelman välillä.

3

(4)  Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma, joka hyväksyttiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104), on vuodet 2014–2020 kattava tutkimuksen ja innovaation ohjelma, joka kokoaa yhteen EU:n kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen.

4

(5)  Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Puiteohjelma kokoaa yhteen kaikki tutkimukseen liittyvät EU-aloitteet ja sillä on olennainen merkitys kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden saavuttamisessa. Ohjelma on myös eurooppalaisen tutkimusalueen keskeinen tekijä.

5

(6)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

6

Liitteessä

(7)  FCH2-yhteisyrityksen hallinnolliset kulut eivät saa olla yli 38 miljoonaa euroa ja ne katetaan rahoitusosuuksilla, jotka jaetaan tasan vuosittain unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken.

7

(8)  Asetuksessa (EU) N:o 559/2014 olevan liitteen 13 artiklan 3 kohdan mukaan ”Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimintamenot katetaan a) unionin rahoitusosuudella; b) epäsuoriin toimiin osallistuvien, muihin osakkaisiin kuin unioniin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien luontoissuorituksilla, jotka vastaavat niille epäsuorien toimien toteuttamisesta aiheutuneita kustannuksia, joista on vähennetty toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osuus ja muut unionin osuudet kyseisistä kustannuksista”.

8

(9)  Asetuksessa (EU) N:o 559/2014 olevan liitteen 4 artiklan 2 kohdan b alakohta.

9

(10)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

10

(11)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

11

(12)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

12

(13)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

13

(14)  Asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

14

(15)  Asetus (EU) N:o 110/2014.

15

(16)  Ks. alaviite 22.

16

(17)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 67), kohdat 21–23).

17

(18)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

18

(19)  Komission seurantaraportissa nämä tiedot esitetään koostettuina arvoina yhdessä muita yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien tietojen kanssa.

19

(20)  http://www.fch.europa.eu/sites/default/files/FCH-PPR14-17Mar2015-web%20%283%29.pdf

20

(21)  Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisasetus (EU) N:o 1291/2013, 31 artikla, sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta 3 päivänä joulukuuta 2013 annettu neuvoston päätös (EU) N:o 2013/743/EU (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965), liite II (suorituskykyindikaattorit).

21

(22)  Tältä osin komission sisäisen tarkastuksen osasto saattoi toukokuussa 2014 päätökseen yhteisyrityksen tutkimustulosten käyttöä ja tuloksista tiedottamista koskeneen rajatun tarkastuksen. Komission sisäisen tarkastuksen osasto totesi, että yhteisyritys on pannut täytäntöön hallinto- ja valvontajärjestelmän, jonka avulla seurataan suunnitelmia, joita edunsaajat ovat laatineet tutkimustulosten käytöstä ja tuloksista tiedottamisesta. Sisäisen tarkastuksen osasto suositteli kuitenkin, että yhteisyritys parantaisi tutkimustulosten keskitettyä tiedottamista koskevaa suunnitelmaa.

22

(23)  Ks. Euroopan komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä (COM(2013) 935).

23

(24)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 67), kohta 26.

24

(25)  Erityisesti a) hallintoa, suunnittelua ja hallinnointia koskevat keskeiset suositukset on otettu huomioon neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014 toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta, ja suositukset on pantu vaikuttavasti täytäntöön (esim. ohjelman ja tiedonhallinnan resurssien parantamista ja komission kirjanpitopalveluita koskevat suositukset); b) keskeiset suositukset, jotka koskevat teknologian seurantaa ja toimintapoliittista tukea, on pantu täytäntöön perustamalla erityinen TEMONAS-vline, jonka avulla seurataan teknologista edistystä; c) keskeiset suositukset, jotka koskevat sitoutumista suhteessa jäsenvaltioihin, on otettu huomioon neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014, jossa on laajennettu valtioiden edustajien ryhmän roolia.

25

---

LIITE

Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

  (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla) | 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamisesta. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (”Horisontti 2020”) tavoitteena on Horisontti 2020 -puiteohjelman suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityistä investointia ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin.
  Neuvoston asetus (EU) N:o 559/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014 | Tavoitteet

  Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:






  a) | edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevan III osan mukaisten turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla)

18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamisesta. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (”Horisontti 2020”) tavoitteena on Horisontti 2020 -puiteohjelman suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityistä investointia ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin.

Neuvoston asetus (EU) N:o 559/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014

Tavoitteet

Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:

a)

edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevan III osan mukaisten turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa

| b) | myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala. |
| --- | --- |

b)

myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala.

Sillä pyritään erityisesti

| a) | alentamaan liikennesovelluksissa käytettävien polttokennojärjestelmien tuotantokustannuksia ja lisäämään samalla niiden käyttöikää niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden |
| --- | --- |

a)

alentamaan liikennesovelluksissa käytettävien polttokennojärjestelmien tuotantokustannuksia ja lisäämään samalla niiden käyttöikää niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden

| b) | lisäämään erilaisten sähköntuotantoon käytettävien polttokennojen sähkötehokkuutta ja kestävyyttä ja vähentää samalla kustannuksia niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden |
| --- | --- |

b)

lisäämään erilaisten sähköntuotantoon käytettävien polttokennojen sähkötehokkuutta ja kestävyyttä ja vähentää samalla kustannuksia niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden

| c) | parantamaan pääasiassa veden elektrolyysistä ja uusiutuvista lähteistä saatavan vedyn tuotannon energiatehokkuutta ja vähentää samalla toiminta- ja pääomakustannuksia niin, että vedyn tuotannon ja polttokennoihin perustuvan muuntojärjestelmän yhdistävä järjestelmä voi kilpailla markkinoilla saatavilla olevien sähkön tuotannon vaihtoehtojen kanssa |
| --- | --- |

c)

parantamaan pääasiassa veden elektrolyysistä ja uusiutuvista lähteistä saatavan vedyn tuotannon energiatehokkuutta ja vähentää samalla toiminta- ja pääomakustannuksia niin, että vedyn tuotannon ja polttokennoihin perustuvan muuntojärjestelmän yhdistävä järjestelmä voi kilpailla markkinoilla saatavilla olevien sähkön tuotannon vaihtoehtojen kanssa

| d) | demonstroimaan laajamittaisesti, että vetyä käyttämällä voidaan tukea uusiutuvien energialähteiden integroimista energiajärjestelmiin, muun muassa käyttämällä sitä kilpailukykyisenä energian varastointivälineenä uusiutuvista energialähteistä saatavalle sähkölle |
| --- | --- |

d)

demonstroimaan laajamittaisesti, että vetyä käyttämällä voidaan tukea uusiutuvien energialähteiden integroimista energiajärjestelmiin, muun muassa käyttämällä sitä kilpailukykyisenä energian varastointivälineenä uusiutuvista energialähteistä saatavalle sähkölle

| e) | vähentämään EU:n määrittelemien ”kriittisten raaka-aineiden” käyttöä esimerkiksi käyttämällä luonnonvaroja, joissa on vähän tai ei lainkaan platinaa, ja kierrättämällä tai vähentämällä ja välttämällä harvinaisten maametallien käyttöä. |
| --- | --- |

e)

vähentämään EU:n määrittelemien ”kriittisten raaka-aineiden” käyttöä esimerkiksi käyttämällä luonnonvaroja, joissa on vähän tai ei lainkaan platinaa, ja kierrättämällä tai vähentämällä ja välttämällä harvinaisten maametallien käyttöä.

Hallinto

sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksessa (EU) N:o 559/2014

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen elimet ovat

| | 1 – | Hallintoneuvosto
  Hallintoneuvosto on polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ylin päättävä elin. |
| --- | --- | --- |

1 –

Hallintoneuvosto on polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ylin päättävä elin.

| | 2 – | Toimitusjohtaja
  Toimitusjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta, ja hän on yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle. |
| --- | --- | --- |

2 –

Toimitusjohtaja vastaa yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta, ja hän on yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle.

| | 3 – | Tiedekomitea
  Koostuu enintään yhdeksästä jäsenestä, jotka edustavat tasapainoisesti maailmanluokan asiantuntemusta tiedeyhteisöstä, teollisuudesta ja sääntelyelimistä. Tiedekomitean tehtävänä on






  a) | antaa vuotuisessa työsuunnitelmassa tarkasteltavia tieteellisiä painotuksia koskevia neuvoja |
| --- | --- | --- | --- |

3 –

Koostuu enintään yhdeksästä jäsenestä, jotka edustavat tasapainoisesti maailmanluokan asiantuntemusta tiedeyhteisöstä, teollisuudesta ja sääntelyelimistä. Tiedekomitean tehtävänä on

a)

antaa vuotuisessa työsuunnitelmassa tarkasteltavia tieteellisiä painotuksia koskevia neuvoja

| b) | antaa vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvattuja tieteellisiä saavutuksia koskevia neuvoja. |
| --- | --- |

b)

antaa vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvattuja tieteellisiä saavutuksia koskevia neuvoja.

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ulkoiset neuvoa-antavat elimet ovat:

| | 4 – | Polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmä
  Kullakin jäsenvaltiolla ja Horisontti 2020 – puiteohjelmaan assosioituneella maalla on yksi edustaja polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmässä.
  Valtioiden edustajien ryhmää kuullaan, ja se tarkastelee erityisesti seuraavia aiheita koskevia tietoja ja antaa lausuntoja niistä:






  a) | toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ohjelmien ja sen tavoitteiden saavuttamisen edistyminen |
| --- | --- | --- | --- |

4 –

Kullakin jäsenvaltiolla ja Horisontti 2020 – puiteohjelmaan assosioituneella maalla on yksi edustaja polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen osallistuvien valtioiden edustajien ryhmässä.

Valtioiden edustajien ryhmää kuullaan, ja se tarkastelee erityisesti seuraavia aiheita koskevia tietoja ja antaa lausuntoja niistä:

a)

toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ohjelmien ja sen tavoitteiden saavuttamisen edistyminen

| b) | strategisen suuntautumisen tarkistaminen |
| --- | --- |

b)

strategisen suuntautumisen tarkistaminen

| c) | yhteydet Horisontti 2020 -puiteohjelmaan |
| --- | --- |

c)

yhteydet Horisontti 2020 -puiteohjelmaan

| d) | vuotuiset työsuunnitelmat |
| --- | --- |

d)

vuotuiset työsuunnitelmat

| e) | pk-yrityksien osallistuminen. |
| --- | --- |

e)

pk-yrityksien osallistuminen.

Valtioiden edustajien ryhmä antaa myös tietoja toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle ja toimii yhteisyrityksen yhteystahona seuraavissa asioissa:

| a) | asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, muun muassa polttokenno- ja vetyalan asiaankuuluvien teknologioiden käyttöönotossa, yhteisvaikutuksen mahdollistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi |
| --- | --- |

a)

asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, muun muassa polttokenno- ja vetyalan asiaankuuluvien teknologioiden käyttöönotossa, yhteisvaikutuksen mahdollistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi

| b) | kansallisesti tai alueellisesti toteutetut erityistoimet, jotka liittyvät tietämyksen levittämistilaisuuksiin, teknisiin workshop-tapaamisiin ja viestintätoimintaan. |
| --- | --- |

b)

kansallisesti tai alueellisesti toteutetut erityistoimet, jotka liittyvät tietämyksen levittämistilaisuuksiin, teknisiin workshop-tapaamisiin ja viestintätoimintaan.

| | 5 – | Sidosryhmäfoorumi
  Sidosryhmäfoorumi on yhteisyrityksen toimia koskeva keskeinen viestintäkanava. Sidosryhmäfoorumiin voivat osallistua kaikki julkiset ja yksityiset sidosryhmät sekä kansainväliset eturyhmät jäsenvaltioista, assosioituneista maista ja muista maista. Yleiskokous järjestetään kerran vuodessa. Sidosryhmäfoorumille tiedotetaan yhteisyrityksen toimista ja sitä pyydetään esittämään huomautuksia. |
| --- | --- | --- |

5 –

Sidosryhmäfoorumi on yhteisyrityksen toimia koskeva keskeinen viestintäkanava. Sidosryhmäfoorumiin voivat osallistua kaikki julkiset ja yksityiset sidosryhmät sekä kansainväliset eturyhmät jäsenvaltioista, assosioituneista maista ja muista maista. Yleiskokous järjestetään kerran vuodessa. Sidosryhmäfoorumille tiedotetaan yhteisyrityksen toimista ja sitä pyydetään esittämään huomautuksia.

Yhteisyrityksen sisäinen ja ulkoinen tarkastaja ja vastuuvapauden myöntävä viranomainen:

| | 6 – | Sisäinen tarkastus






  — | Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen johtaja (sisäisen tarkastuksen yksikkö) |
| --- | --- | --- | --- |

6 –

—

Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen johtaja (sisäisen tarkastuksen yksikkö)

| — | Komission sisäisen tarkastuksen osasto. |
| --- | --- |

—

Komission sisäisen tarkastuksen osasto.

| | 7 – | Ulkoinen tarkastus
  Euroopan tilintarkastustuomioistuin. |
| --- | --- | --- |

7 –

Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

| | 8 – | Vastuuvapauden myöntävä viranomainen
  Euroopan parlamentti myöntää vastuuvapauden neuvoston suosituksesta. |
| --- | --- | --- |

8 –

Euroopan parlamentti myöntää vastuuvapauden neuvoston suosituksesta.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Yhteisyrityksen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2014

Talousarvio (maksusitoumusmäärärahat)

112,0 miljoonaa euroa

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Henkilöstötaulukossa 26 tointa (24 väliaikaista ja 2 sopimussuhteista), joista oli vuoden 2014 lopussa täytettynä 25 tointa. Tehtävät jakautuvat seuraavasti: operatiiviset tehtävät (18 kokoaikaista tointa), hallinnolliset tehtävät (7 kokoaikaista tointa).

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimintakertomus vuodelta 2014 http://www.fch.europa.eu/page/documents

Lähde: Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUS

FCH 2 -yhteisyritys on tyytyväinen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen lausuntoon polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen vuositilinpäätöksestä sekä sen perustana olevista toimista varainhoitovuonna 2014 ja ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/61

---

KERTOMUS

innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaukset

(2015/C 422/07)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-4 | 62 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 5 | 62 |
| Tarkastuslausuma | 6-13 | 62 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 11 | 64 |
| Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 12 | 64 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 14-16 | 64 |
| Talousarvion toteuttaminen | 14-15 | 64 |
| Monivuotinen rahoitus | 16 | 64 |
| Muut kysymykset | 17-20 | 64 |
| Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät | 17 | 64 |
| Oikeudelliset puitteet | 18 | 65 |
| Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto | 19-20 | 65 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 21-24 | 65 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 21-22 | 65 |
| Eturistiriidat | 23 | 65 |
| Komission toteuttama toinen väliarviointi | 24 | 66 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-4

62

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

5

62

Tarkastuslausuma

6-13

62

Lausunto tilien luotettavuudesta

11

64

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

12

64

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

14-16

64

Talousarvion toteuttaminen

14-15

64

Monivuotinen rahoitus

16

64

Muut kysymykset

17-20

64

Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät

17

64

Oikeudelliset puitteet

18

65

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

19-20

65

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

21-24

65

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

21-22

65

Eturistiriidat

23

65

Komission toteuttama toinen väliarviointi

24

66

JOHDANTO

| 1. | Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettiin joulukuussa 2007b (1) kymmenen vuoden ajaksi eurooppalainen yhteisyritys (jäljempänä ”IMI-yhteisyritys”), jonka toimipaikka on Brysselissä. Yhteisyritys alkoi toimia itsenäisesti 16. marraskuuta 2009. Neuvosto kumosi toukokuussa 2014 (2) alkuperäisen perustamisasetuksen ja osoitti toiselle innovatiiviset lääkkeet -aloitetta toteuttavalle yhteisyritykselle (”IMI2-yhteisyritys” (3)) uusia tehtäviä tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä sekä jatkoi yhteisyrityksen olemassaoloa 31. joulukuuta 2024 asti. |
| --- | --- |

1.

Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettiin joulukuussa 2007b (1) kymmenen vuoden ajaksi eurooppalainen yhteisyritys (jäljempänä ”IMI-yhteisyritys”), jonka toimipaikka on Brysselissä. Yhteisyritys alkoi toimia itsenäisesti 16. marraskuuta 2009. Neuvosto kumosi toukokuussa 2014 (2) alkuperäisen perustamisasetuksen ja osoitti toiselle innovatiiviset lääkkeet -aloitetta toteuttavalle yhteisyritykselle (”IMI2-yhteisyritys” (3)) uusia tehtäviä tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (4) yhteydessä sekä jatkoi yhteisyrityksen olemassaoloa 31. joulukuuta 2024 asti.

| 2. | IMI-yhteisyrityksen tavoitteena seitsemännen puiteohjelman (5) yhteydessä on parantaa huomattavasti lääkekehitysprosessin toimivuutta ja tehokkuutta, jotta lääkeala tuottaisi pitkällä aikavälillä tehokkaampia ja turvallisempia innovatiivisia lääkkeitä. IMI2-yhteisyrityksen tavoitteena Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä on edistää terveydenhoitoa nopeuttamalla innovatiivisten lääkkeiden kehittämistä ja niiden saatavuutta etenkin osa-alueilla, joilla ilmenee täyttämättömiä lääketieteellisen hoidon tarpeita tai yhteiskunnallisia tarpeita. Tätä varten yhteisyritys edistää yhteistyötä terveysalan tutkimukseen osallistuvien keskeisten toimijoiden, kuten korkeakoulujen, lääke- ja muun teollisuuden, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), potilasjärjestöjen ja lääkealan sääntelytahojen, välillä (6). |
| --- | --- |

2.

IMI-yhteisyrityksen tavoitteena seitsemännen puiteohjelman (5) yhteydessä on parantaa huomattavasti lääkekehitysprosessin toimivuutta ja tehokkuutta, jotta lääkeala tuottaisi pitkällä aikavälillä tehokkaampia ja turvallisempia innovatiivisia lääkkeitä. IMI2-yhteisyrityksen tavoitteena Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä on edistää terveydenhoitoa nopeuttamalla innovatiivisten lääkkeiden kehittämistä ja niiden saatavuutta etenkin osa-alueilla, joilla ilmenee täyttämättömiä lääketieteellisen hoidon tarpeita tai yhteiskunnallisia tarpeita. Tätä varten yhteisyritys edistää yhteistyötä terveysalan tutkimukseen osallistuvien keskeisten toimijoiden, kuten korkeakoulujen, lääke- ja muun teollisuuden, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), potilasjärjestöjen ja lääkealan sääntelytahojen, välillä (6).

| 3. | Yhteisyrityksen perustajaosakkaat ovat Euroopan komission edustama Euroopan unioni ja Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liitto (EFPIA). Ohjelmaan voi osallistua myös muita osakkaita ja assosioituneita kumppaneita. |
| --- | --- |

3.

Yhteisyrityksen perustajaosakkaat ovat Euroopan komission edustama Euroopan unioni ja Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liitto (EFPIA). Ohjelmaan voi osallistua myös muita osakkaita ja assosioituneita kumppaneita.

| 4. | EU osarahoittaa IMI-yhteisyrityksen käyttökustannuksia ja tutkimustoimia seitsemännen puiteohjelman talousarviosta enintään miljardilla eurolla. EU:n rahoitusosuus IMI2-yhteisyritykseen Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä on enintään 1,638 miljardia euroa, josta enintään 1,425 miljardia euroa vastaa lääketeollisuuden rahoitusosuutta (7) ja enintään 213 miljoonaa euroa vastaa rahoitusosuuksia muilta yrityksiltä, jotka päättävät osallistua IMI2-yhteisyritykseen assosioituneina kumppaneina. Osakkaat osallistuvat käyttökustannuksiin samansuuruisilla osuuksilla (nämä kustannukset ovat IMI2-yhteisyrityksen kohdalla enintään 85,2 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

4.

EU osarahoittaa IMI-yhteisyrityksen käyttökustannuksia ja tutkimustoimia seitsemännen puiteohjelman talousarviosta enintään miljardilla eurolla. EU:n rahoitusosuus IMI2-yhteisyritykseen Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä on enintään 1,638 miljardia euroa, josta enintään 1,425 miljardia euroa vastaa lääketeollisuuden rahoitusosuutta (7) ja enintään 213 miljoonaa euroa vastaa rahoitusosuuksia muilta yrityksiltä, jotka päättävät osallistua IMI2-yhteisyritykseen assosioituneina kumppaneina. Osakkaat osallistuvat käyttökustannuksiin samansuuruisilla osuuksilla (nämä kustannukset ovat IMI2-yhteisyrityksen kohdalla enintään 85,2 miljoonaa euroa).

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  6. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | IMI-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (8) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (9)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

6.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

IMI-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (8) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (9)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 7. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (10) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (11) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

7.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (10) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (11) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (12) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (12) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 9. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

9.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 12. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 13. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

13.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 14. | Varainhoitovuoden 2014 talousarvioon sisältyi 223 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 171 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskäyttöaste oli 92,4 prosenttia (99,5 prosenttia vuonna 2013) ja maksumäärärahojen kokonaiskäyttöaste puolestaan 73,9 prosenttia (97,5 prosenttia vuonna 2013). |
| --- | --- |

14.

Varainhoitovuoden 2014 talousarvioon sisältyi 223 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 171 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Maksusitoumusmäärärahojen kokonaiskäyttöaste oli 92,4 prosenttia (99,5 prosenttia vuonna 2013) ja maksumäärärahojen kokonaiskäyttöaste puolestaan 73,9 prosenttia (97,5 prosenttia vuonna 2013).

| 15. | Operatiivisten toimien kohdalla maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 93 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 74 prosenttia (13). Maksusitoumusmäärärahat sidottiin kuitenkin kokonaistasolla eli niiden osalta ei ollut tehty avustussopimuksia vielä vuoden 2014 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

15.

Operatiivisten toimien kohdalla maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 93 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 74 prosenttia (13). Maksusitoumusmäärärahat sidottiin kuitenkin kokonaistasolla eli niiden osalta ei ollut tehty avustussopimuksia vielä vuoden 2014 loppuun mennessä.

Monivuotinen rahoitus

| 16. | Vuosina 2008–2013 järjestettyjen seitsemännen puiteohjelman ehdotuspyyntömenettelyjen seurauksena tehtiin yhteensä 897 miljoonan euron avustussopimukset, joiden osuus on 93 prosenttia tutkimustoimiin osoitettavan EU:n rahoitusosuuden enimmäismäärästä. |
| --- | --- |

16.

Vuosina 2008–2013 järjestettyjen seitsemännen puiteohjelman ehdotuspyyntömenettelyjen seurauksena tehtiin yhteensä 897 miljoonan euron avustussopimukset, joiden osuus on 93 prosenttia tutkimustoimiin osoitettavan EU:n rahoitusosuuden enimmäismäärästä.

MUUT KYSYMYKSET

Keskeiset kontrollit ja valvontajärjestelmät

| 17. | Hankekulujen maksamista koskevien operatiivisten ennakkotarkastusten toteuttamista ei ollut dokumentoitu riittävällä tavalla seuraavilla kriittisillä osa-alueilla:






  a) | Tieteellisiä hankkeita hallinnoivan IMI-yhteisyrityksen henkilöstön käyttämässä ennakkotarkastuslomakkeessa painotettiin hallinnollista sääntöjenmukaisuutta toiminnan sääntöjenmukaisuuden sijaan: lomakkeessa ei selkeästi yksilöity ja kommentoitu hankkeen (käynnissä, käynnissä mutta puutteellinen, keskeytetty/peruutettu) ja suoritteiden (ei varaumia, selvitystä edellyttäviä varaumia, merkittäviä varaumia) tilannetta. |
| --- | --- | --- |

17.

Hankekulujen maksamista koskevien operatiivisten ennakkotarkastusten toteuttamista ei ollut dokumentoitu riittävällä tavalla seuraavilla kriittisillä osa-alueilla:

a)

Tieteellisiä hankkeita hallinnoivan IMI-yhteisyrityksen henkilöstön käyttämässä ennakkotarkastuslomakkeessa painotettiin hallinnollista sääntöjenmukaisuutta toiminnan sääntöjenmukaisuuden sijaan: lomakkeessa ei selkeästi yksilöity ja kommentoitu hankkeen (käynnissä, käynnissä mutta puutteellinen, keskeytetty/peruutettu) ja suoritteiden (ei varaumia, selvitystä edellyttäviä varaumia, merkittäviä varaumia) tilannetta.

| b) | Maksu suoritettiin ilman tieteellisiä hankkeita hallinnoivan henkilöstön hyväksymää virallista suoriteluetteloa ja ilman osoitusta siitä, että henkilöstö olisi arvioinut suoritteet. |
| --- | --- |

b)

Maksu suoritettiin ilman tieteellisiä hankkeita hallinnoivan henkilöstön hyväksymää virallista suoriteluetteloa ja ilman osoitusta siitä, että henkilöstö olisi arvioinut suoritteet.

Oikeudelliset puitteet

| 18. | IMI2-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 7. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (14) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon IMI2-yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 557/2014 säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

18.

IMI2-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 7. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (14) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon IMI2-yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 557/2014 säädetyt vaatimukset.

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

| 19. | Komission sisäisen tarkastuksen osasto sai tammikuussa 2014 päätökseen tarkastuksen, joka koski IMI-yhteisyrityksen hankeseurantaa ja raportointia toimintojen tuloksellisuudesta. Sovitut toimet toteutettiin huhtikuuhun 2015 mennessä kaikkien suositusten kohdalla (15). Sisäisen tarkastuksen osasto kohdistaa seurantaa toimintasuunnitelman toteuttamiseen ja sen on määrä laatia arvio suosituksia koskevien toimien päättämisestä vuoden 2015 kuluessa. |
| --- | --- |

19.

Komission sisäisen tarkastuksen osasto sai tammikuussa 2014 päätökseen tarkastuksen, joka koski IMI-yhteisyrityksen hankeseurantaa ja raportointia toimintojen tuloksellisuudesta. Sovitut toimet toteutettiin huhtikuuhun 2015 mennessä kaikkien suositusten kohdalla (15). Sisäisen tarkastuksen osasto kohdistaa seurantaa toimintasuunnitelman toteuttamiseen ja sen on määrä laatia arvio suosituksia koskevien toimien päättämisestä vuoden 2015 kuluessa.

| 20. | Alkuvuonna 2015 päätökseen saatiin lisäksi kaksi tarkastusta, joista yksi kohdistui toimintamenojen ennakkotarkastuksiin ja toinen riskien arviointiin. IMI-yhteisyritys on laatinut ennakkotarkastuksista annetun suosituksen osalta toimintasuunnitelman, jonka sisäisen tarkastuksen osasto hyväksyi. |
| --- | --- |

20.

Alkuvuonna 2015 päätökseen saatiin lisäksi kaksi tarkastusta, joista yksi kohdistui toimintamenojen ennakkotarkastuksiin ja toinen riskien arviointiin. IMI-yhteisyritys on laatinut ennakkotarkastuksista annetun suosituksen osalta toimintasuunnitelman, jonka sisäisen tarkastuksen osasto hyväksyi.

AIEMMIN ESITETTYJEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 21. | Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (16) IMI-yhteisyritys käyttää omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (17). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja IMI-yhteisyrityksen toiminnasta (18). Laadullisten tietojen osalta voidaan todeta, että IMI-yhteisyrityksen verkkosivustolla annettujen tietojen lisäksi yhteisyritys tuottaa puolivuosittain bibliometrisen analyysin käynnissä olevista hankkeista (19). Tarkoituksena on verrata yhteisyrityksen tukemissa hankkeissa julkaistuja tutkimustuloksia tiettyjen muiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tuloksiin. IMI-yhteisyritys on lisäksi kehittänyt keskeiset tulosindikaattorit hankesaavutuksiin liittyviä eri näkökohtia varten ja mittaa edistystä niiden avulla. |
| --- | --- |

21.

Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (16) IMI-yhteisyritys käyttää omia välineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission keskusraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (17). Raportti sisältää ensimmäisen kerran määrällisiä tietoja IMI-yhteisyrityksen toiminnasta (18). Laadullisten tietojen osalta voidaan todeta, että IMI-yhteisyrityksen verkkosivustolla annettujen tietojen lisäksi yhteisyritys tuottaa puolivuosittain bibliometrisen analyysin käynnissä olevista hankkeista (19). Tarkoituksena on verrata yhteisyrityksen tukemissa hankkeissa julkaistuja tutkimustuloksia tiettyjen muiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tuloksiin. IMI-yhteisyritys on lisäksi kehittänyt keskeiset tulosindikaattorit hankesaavutuksiin liittyviä eri näkökohtia varten ja mittaa edistystä niiden avulla.

| 22. | Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (20). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa, yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä on mahdollisuuksien mukaan lisättävä (21). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että IMI-yhteisyrityksen tietojen integrointia komission järjestelmiin parannetaan entisestään. |
| --- | --- |

22.

Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (20). Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä parantaa, yhteistyötä yhteisyrityksen ja komission välillä on mahdollisuuksien mukaan lisättävä (21). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että IMI-yhteisyrityksen tietojen integrointia komission järjestelmiin parannetaan entisestään.

Eturistiriidat

| 23. | Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka IMI-yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään. |
| --- | --- |

23.

Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka IMI-yhteisyritys soveltaa omaa menettelyään.

Komission toteuttama toinen väliarviointi

| 24. | Komission toisen väliarvioinnin sisältämät suositukset esitettiin hallintoneuvostolle 29. lokakuuta 2013. Toteutettavaksi ehdotettiin suoritusten seurantaa ja vuoden 2014 toimintasuunnitelmaan sisällytettiin eräitä keskeisiä toimia (22). Toimitusjohtaja on raportoinut hallintoneuvostolle säännöllisesti toimien seurannasta. IMI2-yhteisyrityksen toimintarakenteeseen liittyviä suosituksia (23) pannaan parhaillaan täytäntöön. Lisäksi on laadittu suunnitelmat ohjelmatoimiston suorittamaa konsolidoitua seurantaa ja vuoden 2015 loppuun mennessä toteutettavien toimen arviointia varten. |
| --- | --- |

24.

Komission toisen väliarvioinnin sisältämät suositukset esitettiin hallintoneuvostolle 29. lokakuuta 2013. Toteutettavaksi ehdotettiin suoritusten seurantaa ja vuoden 2014 toimintasuunnitelmaan sisällytettiin eräitä keskeisiä toimia (22). Toimitusjohtaja on raportoinut hallintoneuvostolle säännöllisesti toimien seurannasta. IMI2-yhteisyrityksen toimintarakenteeseen liittyviä suosituksia (23) pannaan parhaillaan täytäntöön. Lisäksi on laadittu suunnitelmat ohjelmatoimiston suorittamaa konsolidoitua seurantaa ja vuoden 2015 loppuun mennessä toteutettavien toimen arviointia varten.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 38).

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 557/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen innovatiiviset lääkkeet -aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 54).

2

(3)  Tässä kertomuksessa käytetään nimitystä ”IMI-yhteisyritys”, kun ei ole tarpeen tehdä eroa kyseisten kahden ohjelman välillä.

3

(4)  Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma, joka hyväksyttiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104), on vuodet 2014–2020 kattava tutkimuksen ja innovaation ohjelma, joka kokoaa yhteen EU:n kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen.

4

(5)  Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Puiteohjelma kokoaa yhteen kaikki tutkimukseen liittyvät EU-aloitteet ja sillä on olennainen merkitys kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteiden saavuttamisessa.

5

(6)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

6

Liitteessä

(7)  Asetuksessa (EU) N:o 557/2014 olevan liitteen 13 artiklan 3 kohdan mukaan ”IMI2-yhteisyrityksen toimintamenot katetaan seuraavin rahoitusosuuksin: a) unionin rahoitusosuus; b) muiden osakkaiden kuin unionin sekä assosioituneiden kumppaneiden [...] luontoissuoritukset, jotka vastaavat kustannuksia, jotka niille ovat aiheutuneet epäsuorien toimien toteuttamisesta [...] vähennettyinä IMI2-yhteisyrityksen rahoitusosuudella ja kaikilla muilla unionin näihin menoihin maksamilla rahoitusosuuksilla”.

7

(8)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

8

(9)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

9

(10)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

10

(11)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

11

(12)  Asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

12

(13)  Hallinnollisiin menoihin oli vuonna 2014 käytettävissä 8,9 miljoonaa euroa. IMI-yhteisyrityksen maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 84 prosenttia ja maksumäärärahojen käyttöaste 70 prosenttia.

13

(14)  Asetus (EU) N:o 110/2014.

14

(15)  Kaksi suosituksista on luokiteltu erittäin tärkeiksi. Niissä käsitellään tavoitteisiin ja keskeisiin tulosindikaattoreihin liittyvän suunnittelun ja raportoinnin arvioimista sekä hankeseurannan ja tietoteknisten järjestelmien jatkokehittämistä raportoinnin parantamiseksi. Osa jälkimmäiseen suositukseen liittyvistä toimista on vielä kesken.

15

(16)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 67), kohta 21.

16

(17)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

17

(18)  Euroopan komission seurantaraportissa nämä tiedot esitetään koostettuina arvoina yhdessä muita yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien tietojen kanssa.

18

(19)  http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/BibliometricsReport5.pdf

19

(20)  Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisasetus (EU) N:o 1291/2013, 31 artikla, sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta 3 päivänä joulukuuta 2013 annettu neuvoston päätös (EU) N:o 2013/743/EU (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965), liite II (suorituskykyindikaattorit).

20

(21)  Ks. Euroopan komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä (COM(2013) 935).

21

(22)  Muun muassa viestintästrategian tarkistaminen, sosioekonomisten vaikutusten ilmeneminen keskeisissä tulosindikaattoreissa, teollisuuden ja etenkin pk-yritysten osallistumisen lisääminen, ehdotuspyyntömenettelyjen joustavampi käynnistäminen ja EU:n ulkopuolisten tahojen luontoissuoritusten käyttö.

22

(23)  Esimerkiksi teollisuutta edustavat osallistujat muilta terveydenhuoltoon liittyviltä aloilta sekä hallinnointitavan joustavuuden ja avoimuuden lisääminen.

23

---

LIITE

Innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta toteuttava yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (otteet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artiklasta) | Unioni voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti.
  Neuvosto antaa 187 artiklassa tarkoitetut säännökset komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat 183, 184 ja 185 artiklassa tarkoitetut säännökset tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan. Täydentävien toimintaohjelmien hyväksymiseen tarvitaan niiden jäsenvaltioiden suostumus, joita asia koskee. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  Neuvoston asetus (EU) N:o 557/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen innovatiiviset lääkkeet -aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 54). | Tavoitteet

  Neuvoston asetuksen (EU) N:o 557/2014 2 artiklan nojalla IMI2-yhteisyrityksellä on seuraavat tavoitteet:






  a) | tukea asetuksen (EU) N:o 1291/2013 25 artiklan mukaisesti sellaisten kilpailua edeltävien tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, jotka ovat strategisesti tärkeitä unionin kilpailukyvylle ja sen teollisuuden johtoasemalle tai jotka koskevat erityisiä yhteiskunnallisia haasteita, ja etenkin niitä, jotka on kuvattu päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevassa II ja III osassa, sekä erityisesti Euroopan kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin parantamista koskevaa haastetta |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(otteet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artiklasta)

Unioni voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti.

Neuvosto antaa 187 artiklassa tarkoitetut säännökset komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan.

Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat 183, 184 ja 185 artiklassa tarkoitetut säännökset tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan. Täydentävien toimintaohjelmien hyväksymiseen tarvitaan niiden jäsenvaltioiden suostumus, joita asia koskee.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

Neuvoston asetus (EU) N:o 557/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, toisen innovatiiviset lääkkeet -aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 54).

Tavoitteet

Neuvoston asetuksen (EU) N:o 557/2014 2 artiklan nojalla IMI2-yhteisyrityksellä on seuraavat tavoitteet:

a)

tukea asetuksen (EU) N:o 1291/2013 25 artiklan mukaisesti sellaisten kilpailua edeltävien tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa, jotka ovat strategisesti tärkeitä unionin kilpailukyvylle ja sen teollisuuden johtoasemalle tai jotka koskevat erityisiä yhteiskunnallisia haasteita, ja etenkin niitä, jotka on kuvattu päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevassa II ja III osassa, sekä erityisesti Euroopan kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin parantamista koskevaa haastetta

| b) | myötävaikuttaa innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen ja erityisesti






  i) | lisätä Maailman terveysjärjestön määrittämillä ensisijaislääkkeillä (priority medicines) tehtyjen kliinisten kokeiden onnistumisastetta |
| --- | --- | --- |

b)

myötävaikuttaa innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen ja erityisesti

i)

lisätä Maailman terveysjärjestön määrittämillä ensisijaislääkkeillä (priority medicines) tehtyjen kliinisten kokeiden onnistumisastetta

| ii) | mahdollisuuksien mukaan lyhentää lääkekonseptin kliinisen oikeaksi todistamisen kestoa kehitettäessä lääkkeitä muun muassa syöpää sekä immunologisia, neurologisia, neurodegeneratiivisia ja hengitysteiden sairauksia varten |
| --- | --- |

ii)

mahdollisuuksien mukaan lyhentää lääkekonseptin kliinisen oikeaksi todistamisen kestoa kehitettäessä lääkkeitä muun muassa syöpää sekä immunologisia, neurologisia, neurodegeneratiivisia ja hengitysteiden sairauksia varten

| iii) | kehittää uusia hoitomenetelmiä sellaisia sairauksia varten, joiden kohdalla niille on huomattava täyttymätön tarve, kuten Alzheimerin tauti, ja vain vähän markkinakannustimia, kuten mikrobilääkeresistenssin osalta |
| --- | --- |

iii)

kehittää uusia hoitomenetelmiä sellaisia sairauksia varten, joiden kohdalla niille on huomattava täyttymätön tarve, kuten Alzheimerin tauti, ja vain vähän markkinakannustimia, kuten mikrobilääkeresistenssin osalta

| iv) | kehittää sairauksien diagnostiikkaa ja hoitoa varten biomerkkiaineita, jotka ovat selvästi kliinisesti merkityksellisiä ja sääntelyviranomaisten hyväksymiä |
| --- | --- |

iv)

kehittää sairauksien diagnostiikkaa ja hoitoa varten biomerkkiaineita, jotka ovat selvästi kliinisesti merkityksellisiä ja sääntelyviranomaisten hyväksymiä

| v) | parantaa kokeiltavana olevien rokotteiden onnistumisastetta III vaiheen kliinisissä kokeissa kehittämällä uusia biologisia merkkiaineita alkuvaiheen vaikuttavuus- ja turvallisuustarkastuksia varten |
| --- | --- |

v)

parantaa kokeiltavana olevien rokotteiden onnistumisastetta III vaiheen kliinisissä kokeissa kehittämällä uusia biologisia merkkiaineita alkuvaiheen vaikuttavuus- ja turvallisuustarkastuksia varten

| vi) | parantaa nykyistä lääkkeiden kehittämisprosessia tarjoamalla tukea välineiden, normien ja lähestymistapojen kehittämiseen säänneltyjen terveystuotteiden vaikuttavuuden, turvallisuuden ja laadun arvioimiseksi. |
| --- | --- |

vi)

parantaa nykyistä lääkkeiden kehittämisprosessia tarjoamalla tukea välineiden, normien ja lähestymistapojen kehittämiseen säänneltyjen terveystuotteiden vaikuttavuuden, turvallisuuden ja laadun arvioimiseksi.

Hallinto

IMI2-yhteisyrityksen hallintoelimet ovat i) hallintoneuvosto, ii) toimitusjohtaja, iii) tiedekomitea, iv) valtioiden edustajien ryhmä ja v) sidosryhmäfoorumi. Hallintoneuvosto voi perustaa muita neuvoa-antavia ryhmiä.

Hallintoneuvosto koostuu kymmenestä jäsenestä, jotka edustavat yhtäläisesti kahta yhteisyrityksen jäsentä eli Euroopan unionia (jota edustaa Euroopan komissio) ja Euroopan lääketeollisuuden yhdistysten liittoa (EFPIAa). Hallintoneuvostolla on yleinen vastuu IMI2-yhteisyrityksen strategisista suuntauksista ja toiminnasta, ja se valvoo sen toimien toteuttamista.

Toimitusjohtaja on johtava toimihenkilö, joka vastaa IMI2-yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta hallintoneuvoston päätösten mukaisesti ohjelmatoimiston avustamana. Toimitusjohtaja on IMI2-yhteisyrityksen laillinen edustaja ja toteuttaa IMI2-yhteisyrityksen talousarvion.

Tiedekomitea, valtioiden edustajien ryhmä ja sidosryhmäfoorumi ovat IMI2-yhteisyrityksen neuvoa-antavia elimiä.

Hallintoneuvoston asettama strateginen hallintoryhmä huolehtii IMI2-yhteisyrityksen työn koordinoinnista tietyillä strategisilla osa-alueilla ja pyrkii tekemään uusien aihealueiden kehittämisestä avoimempaa ja vaikuttavampaa.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

22 3 2 94  603 euroa sitoumuksiin

17 0 8 01  250 euroa maksuihin

Määrät sisältävät vuodelta 2013 siirretyt määrärahat ja niissä on otettu huomioon IMI2-yhteisyrityksen 27. kesäkuuta 2014 tapahtuneen perustamisen johdosta tehty tarkistus.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Henkilöstötaulukossa 37 tointa (29 väliaikaista ja kahdeksan sopimussuhteista), joista 34 oli täytetty. Henkilöstöresursseista 80 prosenttia on osoitettu suoraan operatiivisen toiminnan tukitoimintoihin.

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. IMI-yhteisyrityksen vuoden 2014 toimintakertomus: www.imi.europa.eu

Lähde: IMI2-yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUKSET

Perusteet vakiomuotoiselle lausunnolle kirjanpidon luotettavuudesta

Perusteet vakiomuotoiselle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

Kohdat 11 ja 12

IMI on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen päätelmään IMIn tilien luotettavuudesta sekä kaikkien tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

IMI on edelleen sitoutunut hallinnoimaan rahoitustaan noudattaen sekä moitteettoman varainhoidon periaatetta että luottamukseen perustuvaa lähestymistapaa hankkeisiin osallistuvien kanssa varmistaen samalla riittävän valvonnan ja vastuullisuuden. Tämä tasapainoinen lähestymistapa auttaa myös varmistamaan onnistumisen IMI-hankkeissa. Useista niistä on jo saatu vaikuttavia ja lupaavia tuloksia, joista on hyötyä potilaille ja yhteiskunnalle laajemmin.

Talousarvion toteutuminen

Kohta 15

Kaikki kahdeksan IMI2-yhteisyrityksen ehdotuspyyntömenettely 2:n avustussopimusta allekirjoitettiin vuoden 2015 ensimmäisellä vuosineljänneksellä.

Keskeiset valvontamenettelyt ja -järjestelmät

Kohta 17

Ennakkotarkastuksia hankekulujen maksuista vahvistetaan niiden suositusten ja toimintasuunnitelman mukaisesti, joista on sovittu komission sisäisen tarkastuksen osaston (IAS) kanssa.

Sisäinen tarkastus ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

Kohta 20

Toimintasuunnitelmaa on kehitetty ja siitä on oltu yhteydessä IAS:iin 6.3.2015. IAS on pitänyt ehdotettua toimintaa riittävänä. IMI toteuttaa toimintasuunnitelmaa.

Aikaisempien huomautusten seuranta

Kohta 22

Tiedot IMI:n ehdotuspyyntömenettelyistä ja hankkeista on viety CORDAan, jossa ne ovat olleet saatavissa syyskuusta 2013 lähtien. Euroopan komission ja IMI2 JU -yhteisyrityksen välisen valtuutussopimuksen perusteella valmistellaan parhaillaan IMI2-ehdotuspyyntömenettelyn ja hankehallinnan tietotekniikkajärjestelmän yhteensovittamista edelleen tarkoituksena saada se päätökseen vuoden 2016 alkupuolella.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/70

---

KERTOMUS

SESAR-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2014 sekä yhteisyrityksen vastaus

(2015/C 422/08)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-5 | 71 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 6 | 71 |
| Tarkastuslausuma | 7-14 | 72 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 12 | 73 |
| Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 13 | 73 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 15-18 | 73 |
| Talousarvion toteuttaminen | 15-16 | 73 |
| Monenvälinen puitesopimus | 17-18 | 73 |
| Muut kysymykset | 19-21 | 73 |
| Oikeudelliset puitteet | 19 | 73 |
| Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto | 20-21 | 73 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 22-26 | 74 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 22-24 | 74 |
| Eturistiriidat | 25 | 74 |
| Komission toteuttama toinen väliarviointi | 26 | 74 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-5

71

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

6

71

Tarkastuslausuma

7-14

72

Lausunto tilien luotettavuudesta

12

73

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

13

73

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

15-18

73

Talousarvion toteuttaminen

15-16

73

Monenvälinen puitesopimus

17-18

73

Muut kysymykset

19-21

73

Oikeudelliset puitteet

19

73

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

20-21

73

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

22-26

74

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

22-24

74

Eturistiriidat

25

74

Komission toteuttama toinen väliarviointi

26

74

JOHDANTO

| 1. | Brysselissä sijaitseva SESAR-yhteisyritys perustettiin helmikuussa 2007 (1) hallinnoimaan SESAR-hankkeen (yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimusohjelma) teknologiaosiota. Se alkoi toimita itsenäisesti 10. elokuuta 2007. Kesäkuussa 2014 (2) neuvosto muutti alkuperäistä asetusta ja jatkoi yhteisyrityksen toiminnan kestoa 31. joulukuuta 2024 saakka. |
| --- | --- |

1.

Brysselissä sijaitseva SESAR-yhteisyritys perustettiin helmikuussa 2007 (1) hallinnoimaan SESAR-hankkeen (yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimusohjelma) teknologiaosiota. Se alkoi toimita itsenäisesti 10. elokuuta 2007. Kesäkuussa 2014 (2) neuvosto muutti alkuperäistä asetusta ja jatkoi yhteisyrityksen toiminnan kestoa 31. joulukuuta 2024 saakka.

| 2. | SESAR-hankkeen avulla pyritään nykyaikaistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintaa. Hanke jakautuu kolmeen vaiheeseen:






  — | Määrittelyvaihe (2004–2007), jonka johdosta vastasi Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol) ja johon suunnattiin yhteisrahoitusta EU:n talousarviosta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman kautta. Toiminnan perusteella laadittiin eurooppalainen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma (European ATM Master Plan), jossa määritetään uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmien sisältö sekä kehittämistä ja käyttöönottoa koskevat suunnitelmat. |
| --- | --- | --- |

2.

SESAR-hankkeen avulla pyritään nykyaikaistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintaa. Hanke jakautuu kolmeen vaiheeseen:

—

Määrittelyvaihe (2004–2007), jonka johdosta vastasi Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol) ja johon suunnattiin yhteisrahoitusta EU:n talousarviosta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman kautta. Toiminnan perusteella laadittiin eurooppalainen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma (European ATM Master Plan), jossa määritetään uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmien sisältö sekä kehittämistä ja käyttöönottoa koskevat suunnitelmat.

| — | Kaksiosainen kehitysvaihe (ensimmäinen osa: vuosia 2008–2016 koskeva kehitysvaihe, jota rahoitetaan ohjelmakauden 2008–2013 puitteissa; toinen osa: vuosia 2017–2024 koskeva kehitysvaihe, jota rahoitetaan ohjelmakauden 2014–2020 varoin). Vaiheiden hallinnoinnista vastaa SESAR-yhteisyritys, ja niiden aikana laaditaan uusia teknologisia järjestelmiä, osia ja toimintamenettelyjä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kaksiosainen kehitysvaihe (ensimmäinen osa: vuosia 2008–2016 koskeva kehitysvaihe, jota rahoitetaan ohjelmakauden 2008–2013 puitteissa; toinen osa: vuosia 2017–2024 koskeva kehitysvaihe, jota rahoitetaan ohjelmakauden 2014–2020 varoin). Vaiheiden hallinnoinnista vastaa SESAR-yhteisyritys, ja niiden aikana laaditaan uusia teknologisia järjestelmiä, osia ja toimintamenettelyjä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti.

| — | Käyttöönottovaihe (2014–2024), jota johtavat teollisuus ja sidosryhmät. Tavoitteena on tuottaa ja toteuttaa laajalti uusi ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuuri. |
| --- | --- |

—

Käyttöönottovaihe (2014–2024), jota johtavat teollisuus ja sidosryhmät. Tavoitteena on tuottaa ja toteuttaa laajalti uusi ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuuri.

| 3. | Neuvosto antoi tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (3) alaisuudessa SESAR-yhteisyritykselle tehtäväksi jatkaa ilmaliikenteen hallintaan ja erityisesti koordinoituun lähestymistapaan liittyvää tutkimusta ja innovointia yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyen, tarkoituksena asetettujen tuloksellisuustavoitteiden saavuttaminen. Horisontti 2020 -puiteohjelman alaisuuteen kuuluva SESAR II -ohjelma käynnistetään vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja siitä käytetään nimeä SESAR 2020. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto antoi tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (3) alaisuudessa SESAR-yhteisyritykselle tehtäväksi jatkaa ilmaliikenteen hallintaan ja erityisesti koordinoituun lähestymistapaan liittyvää tutkimusta ja innovointia yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyen, tarkoituksena asetettujen tuloksellisuustavoitteiden saavuttaminen. Horisontti 2020 -puiteohjelman alaisuuteen kuuluva SESAR II -ohjelma käynnistetään vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja siitä käytetään nimeä SESAR 2020.

| 4. | SESAR-yhteisyritys suunniteltiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeeksi. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat Euroopan unioni, jota edustaa Euroopan komissio, ja Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto. Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella yhteisyrityksen osakkaiksi valittiin 15 julkista ja yksityistä lennonvarmistusalan yritystä. Niihin lukeutuu esimerkiksi ilma-alusten valmistajia, maalaitteiden ja ilmailuteollisuuden laitevalmistajia, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia sekä lentokenttäviranomaisia. |
| --- | --- |

4.

SESAR-yhteisyritys suunniteltiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeeksi. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat Euroopan unioni, jota edustaa Euroopan komissio, ja Euroopan lennonvarmistusjärjestö (Eurocontrol), jota edustaa sen virasto. Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella yhteisyrityksen osakkaiksi valittiin 15 julkista ja yksityistä lennonvarmistusalan yritystä. Niihin lukeutuu esimerkiksi ilma-alusten valmistajia, maalaitteiden ja ilmailuteollisuuden laitevalmistajia, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia sekä lentokenttäviranomaisia.

| 5. | SESAR I -ohjelman kehitysvaiheen talousarvio on 2  100 miljoonaa euroa, josta EU, Eurocontrol ja toimiin osallistuvat julkiset ja yksityiset yhteistyökumppanit vastaavat samansuuruisilla osuuksilla. EU:n osuus rahoitetaan seitsemännestä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmasta ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta ohjelmasta sekä SESAR 2020:n osalta Horisontti 2020 -ohjelmasta. Noin 90 prosenttia Eurocontrolin ja muiden osallistujien rahoitusosuuksista perustuu luontoissuorituksiin. |
| --- | --- |

5.

SESAR I -ohjelman kehitysvaiheen talousarvio on 2  100 miljoonaa euroa, josta EU, Eurocontrol ja toimiin osallistuvat julkiset ja yksityiset yhteistyökumppanit vastaavat samansuuruisilla osuuksilla. EU:n osuus rahoitetaan seitsemännestä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmasta ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevasta ohjelmasta sekä SESAR 2020:n osalta Horisontti 2020 -ohjelmasta. Noin 90 prosenttia Eurocontrolin ja muiden osallistujien rahoitusosuuksista perustuu luontoissuorituksiin.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 6. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  7. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | SESAR-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (4) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (5)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

7.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

SESAR-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (4) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (5)31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 8. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (6) 39 ja 50 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (7) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

8.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 (6) 39 ja 50 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (7) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 9. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (8) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (8) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 10. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

10.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 12. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31 päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31 päivänä joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta on esitetty tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä vuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 14. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

14.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 15. | Varainhoitovuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon sisältyi 12,4 miljoonaa euroa ja lopulliseen talousarvioon 13,1 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja; varainhoitovuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon sisältyi 116,4 miljoonaa euroa ja lopulliseen talousarvioon 121,9 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

15.

Varainhoitovuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon sisältyi 12,4 miljoonaa euroa ja lopulliseen talousarvioon 13,1 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja; varainhoitovuoden 2014 alkuperäiseen talousarvioon sisältyi 116,4 miljoonaa euroa ja lopulliseen talousarvioon 121,9 miljoonaa euroa maksumäärärahoja.

| 16. | Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,4 prosenttia (99,6 prosenttia vuonna 2013). Maksumäärärahojen käyttöaste oli 79,8 prosenttia (94,4 prosenttia vuonna 2013); tämä ilmentää kolmen osakkaan vuotuisen maksupyynnön maksamisen lykkäämistä vuoden 2014 lopusta vuoden 2015 alkuun (kaikkiaan maksupyyntöjä oli 15). |
| --- | --- |

16.

Maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,4 prosenttia (99,6 prosenttia vuonna 2013). Maksumäärärahojen käyttöaste oli 79,8 prosenttia (94,4 prosenttia vuonna 2013); tämä ilmentää kolmen osakkaan vuotuisen maksupyynnön maksamisen lykkäämistä vuoden 2014 lopusta vuoden 2015 alkuun (kaikkiaan maksupyyntöjä oli 15).

Monenvälinen puitesopimus

| 17. | SESAR-yhteisyrityksen kehitysvaihe koostui 31. joulukuuta 2014 (Eurocontrol mukaan lukien) yhteensä 16 osakkaan hanketyöstä, joka liittyi ohjelmatoimiin. Mukana oli yli 100 yksityisen ja julkisen sektorin osallistujaa ja alihankkijaa. Monenvälisen puitesopimuksen neljännen muutosversion nojalla rahoitetuista 369:stä SESAR-ohjelman hankkeesta 348 hankkeen (94 prosenttia) kohdalla täytäntöönpano oli käynnissä tai saatu päätökseen. |
| --- | --- |

17.

SESAR-yhteisyrityksen kehitysvaihe koostui 31. joulukuuta 2014 (Eurocontrol mukaan lukien) yhteensä 16 osakkaan hanketyöstä, joka liittyi ohjelmatoimiin. Mukana oli yli 100 yksityisen ja julkisen sektorin osallistujaa ja alihankkijaa. Monenvälisen puitesopimuksen neljännen muutosversion nojalla rahoitetuista 369:stä SESAR-ohjelman hankkeesta 348 hankkeen (94 prosenttia) kohdalla täytäntöönpano oli käynnissä tai saatu päätökseen.

| 18. | Monenvälisen puitesopimuksen neljännen muutosversion (1. tammikuuta 2014 alkaen) nojalla Euroopan unionin ja Eurocontrolin maksettavana oli 556 miljoonan euron suuruinen rahoitusosuus muille 15 osakkaalle. Määrästä oli 31. joulukuuta 2014 mennessä sidottu 100 prosenttia ja maksettu 66 prosenttia (369 miljoonaa euroa). Jäljelle jäävä 34 prosenttia (187 miljoonaa euroa) on määrä maksaa 31. joulukuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

18.

Monenvälisen puitesopimuksen neljännen muutosversion (1. tammikuuta 2014 alkaen) nojalla Euroopan unionin ja Eurocontrolin maksettavana oli 556 miljoonan euron suuruinen rahoitusosuus muille 15 osakkaalle. Määrästä oli 31. joulukuuta 2014 mennessä sidottu 100 prosenttia ja maksettu 66 prosenttia (369 miljoonaa euroa). Jäljelle jäävä 34 prosenttia (187 miljoonaa euroa) on määrä maksaa 31. joulukuuta 2017 mennessä.

MUUT KYSYMYKSET

Oikeudelliset puitteet

| 19. | SESAR-yhteistyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi 25. kesäkuuta 2015 yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset ohjelmakaudelle 2014–2020 (9). |
| --- | --- |

19.

SESAR-yhteistyrityksen hallintoneuvosto hyväksyi 25. kesäkuuta 2015 yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset ohjelmakaudelle 2014–2020 (9).

Sisäisen tarkastuksen toiminto ja komission sisäisen tarkastuksen osasto

| 20. | Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö toimitti tarkastukset, jotka koskivat henkilöstöresursseja / palvelukseen ottoa ja suoriteperusteisen kirjanpidon (ABAC) Workflow-moduulin käyttöoikeuksien hyväksymistä, ja lisäksi se antoi muita tarkastusvarmuuteen liittyviä palveluja ja konsultointipalveluja. |
| --- | --- |

20.

Yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikkö toimitti tarkastukset, jotka koskivat henkilöstöresursseja / palvelukseen ottoa ja suoriteperusteisen kirjanpidon (ABAC) Workflow-moduulin käyttöoikeuksien hyväksymistä, ja lisäksi se antoi muita tarkastusvarmuuteen liittyviä palveluja ja konsultointipalveluja.

| 21. | Komission sisäisen tarkastuksen osasto suoritti riskienhallintaa koskevan tarkastuksen ja riskienarvioinnin. Tarkastuksen perusteella esitettiin kolme suositusta (10), jotka hyväksyttiin. Toimintasuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan. |
| --- | --- |

21.

Komission sisäisen tarkastuksen osasto suoritti riskienhallintaa koskevan tarkastuksen ja riskienarvioinnin. Tarkastuksen perusteella esitettiin kolme suositusta (10), jotka hyväksyttiin. Toimintasuunnitelmaa toteutetaan parhaillaan.

AIEMMIN ESITETTYJEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 22. | Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (11) SESAR-yhteistyrityksellä on käytössä oma järjestelmä ja välineet tietojen keräämiseen ja SESAR-osakkaiden ja -kumppaneiden kehittämien toiminnallisten ja teknologisten parannusten tulosten levittämiseen (12). Tuloksista raportoidaan yhteisyrityksen verkkosivustolla (13), vuotuisissa luovutusraporteissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa. |
| --- | --- |

22.

Hanketutkimustulosten seurannan ja raportoinnin alalla (11) SESAR-yhteistyrityksellä on käytössä oma järjestelmä ja välineet tietojen keräämiseen ja SESAR-osakkaiden ja -kumppaneiden kehittämien toiminnallisten ja teknologisten parannusten tulosten levittämiseen (12). Tuloksista raportoidaan yhteisyrityksen verkkosivustolla (13), vuotuisissa luovutusraporteissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa.

| 23. | Komissio perusti 5. joulukuuta 2014 SESARin käyttöönoton hallinnointielimen (14) varmistaakseen, että uudet, SESAR-yhteistyöyrityksen tutkimus- ja kehitysvaiheen aikana jo testatut ja validoidut teknologiat ja ratkaisut levitetään käyttöön päivittäiseen toimintaan. Käyttöönoton hallinnointielin vastaa ratkaisujen käyttöönottoa koskevasta raportoinnista ja seurannasta. |
| --- | --- |

23.

Komissio perusti 5. joulukuuta 2014 SESARin käyttöönoton hallinnointielimen (14) varmistaakseen, että uudet, SESAR-yhteistyöyrityksen tutkimus- ja kehitysvaiheen aikana jo testatut ja validoidut teknologiat ja ratkaisut levitetään käyttöön päivittäiseen toimintaan. Käyttöönoton hallinnointielin vastaa ratkaisujen käyttöönottoa koskevasta raportoinnista ja seurannasta.

| 24. | Yhteisyritys valmistelee parhaillaan laajaa kertomusta päätökseen saatujen hankkeiden sosiaalisista ja taloudellisista hyödyistä sekä kokoaa tietoja kaikkien SESAR-osakkaiden osallistumisesta ohjelmaan. Kertomuksen on määrä olla saatavilla vuoden 2015 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

24.

Yhteisyritys valmistelee parhaillaan laajaa kertomusta päätökseen saatujen hankkeiden sosiaalisista ja taloudellisista hyödyistä sekä kokoaa tietoja kaikkien SESAR-osakkaiden osallistumisesta ohjelmaan. Kertomuksen on määrä olla saatavilla vuoden 2015 jälkipuoliskolla.

Eturistiriidat

| 25. | Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka SESAR soveltaa omaa menettelyään. |
| --- | --- |

25.

Komissio kehittää parhaillaan yhteistä mallia yhteistyritysten käyttöön. Siihen saakka SESAR soveltaa omaa menettelyään.

Komission toteuttama toinen väliarviointi

| 26. | Komission suorittaman toisen väliarvioinnin (15) seurauksena hallintoneuvosto analysoi ja hyväksyi lokakuussa ja joulukuussa 2014 erityistoimet (16), jotka perustuvat kahteen suositukseen (17). Toimet ovat kesken ja niiden täytäntöönpanon edistymistä seurataan. |
| --- | --- |

26.

Komission suorittaman toisen väliarvioinnin (15) seurauksena hallintoneuvosto analysoi ja hyväksyi lokakuussa ja joulukuussa 2014 erityistoimet (16), jotka perustuvat kahteen suositukseen (17). Toimet ovat kesken ja niiden täytäntöönpanon edistymistä seurataan.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin Cviklin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12).

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta yhteisyrityksen voimassaolon jatkamiseksi vuoteen 2024 (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 1).

2

(3)  Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma, joka hyväksyttiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104), on vuodet 2014–2020 kattava tutkimuksen ja innovaation ohjelma, joka kokoaa yhteen EU:n kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen.

3

(4)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

4

(5)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013, annettu 30 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42).

6

(7)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

7

(8)  Asetus (EU) N:o 1271/2013, 107 artikla.

8

(9)  SESAR-yhteisyrityksen hallintoneuvoston antama hyväksyntä seurasi komission 4. kesäkuuta 2015 hyväksymää komission täytäntöönpanopäätöstä, joka sallii sen, että SESAR-yhteisyrityksen varainhoitosäännökset poikkeavat komission delegoidusta asetuksesta (EU) N:o 1271/2013. Säännökset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2014.

9

(10)  Kyseiset kolme suositusta olivat: i) rakenne (riskien sidokset tavoitteisiin), ii) tehokas toiminta ja iii) johdon suorittama valvonta ja raportointi.

10

(11)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 58), kohta 21.

11

(12)  SESAR-yhteistyöyrityksen tutkimus- ja innovaatiohankkeiden tuloksista käytetään nimeä SESAR-ratkaisut. Ratkaisut ovat toiminnallisia ja teknologisia parannuksia, jotka SESARin osakkaat ja kumppanit ovat kehittäneet. Niiden tavoitteena on edistää eurooppalaisen ja globaalin ilmanliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistamista, tarkoituksena osoittaa, että ilmaliikenteen hallinta-alalle koituu selviä liiketoiminnallisia hyötyjä, kun ratkaisut on pantu tosiasiallisesti täytäntöön.

12

(13)  http://www.sesarju.eu/solutions

13

(14)  SESARin käyttöönoton hallinnointielin on taho, joka synkronoi ja koordinoi Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistamista Euroopan komission valvonnassa. Käyttöönoton hallinnointielin on perustettu Euroopan komission kanssa tehdyn kumppanuutta koskevan puitesopimuksen yhteydessä. Se on SESAR-yhteisyritykseen nähden erillinen elin. SESAR-yhteistyöyritys ja SESAR-käyttöönoton hallinnointielin ovat virallisesti saman SESAR-hankkeen kaksi pilaria yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen alaisuudessa.

14

(15)  Tilintarkastustuomioistuimen kertomus varainhoitovuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 58), kohta 26.

15

(16)  Erityisesti uusi viestintästrategia ja ohjelman päättämisen hallinnointisuunnitelma.

16

(17)  Ohjelman päättämisen hallinnointisuunnitelmaa koskevasta valmistelusta ja hallinnoinnista sovittiin kolmessa ohjelmien päättämisestä vastaavan ryhmän kokouksessa ja kolmessa ohjelmien päättämistä koskevassa kokouksessa, jotka pidettiin lokakuun 2014 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana.

17

---

LIITE

SESAR-yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla) | Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.
  Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007 SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008).
  Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta yhteisyrityksen voimassaolon jatkamiseksi vuoteen 2024. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  (neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008) | Tavoitteet

  Yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen koordinoimalla ja keskittämällä kaikkea asiaankuuluvaa tutkimus- ja kehitystoimintaa unionissa. Se vastaa ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanosta ja erityisesti seuraavista tehtävistä:






  — | SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toimien organisointi ja koordinointi Eurocontrolin hallinnoiman hankkeen määrittelyvaiheen tuloksena laadittavan ATM-yleissuunnitelman mukaisesti yhdistämällä julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatava rahoitus ja hallinnoimalla sitä yhden rakenteen puitteissa |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla)

Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.

Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007 SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008).

Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta yhteisyrityksen voimassaolon jatkamiseksi vuoteen 2024.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008)

Tavoitteet

Yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen koordinoimalla ja keskittämällä kaikkea asiaankuuluvaa tutkimus- ja kehitystoimintaa unionissa. Se vastaa ATM-yleissuunnitelman täytäntöönpanosta ja erityisesti seuraavista tehtävistä:

—

SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toimien organisointi ja koordinointi Eurocontrolin hallinnoiman hankkeen määrittelyvaiheen tuloksena laadittavan ATM-yleissuunnitelman mukaisesti yhdistämällä julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatava rahoitus ja hallinnoimalla sitä yhden rakenteen puitteissa

| — | tarvittavan rahoituksen varmistaminen ATM-yleissuunnitelman mukaisia SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toimia varten |
| --- | --- |

—

tarvittavan rahoituksen varmistaminen ATM-yleissuunnitelman mukaisia SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toimia varten

| — | Euroopan ilmaliikenteen hallinnan alan sidosryhmien osallistumisen varmistaminen, mukaan lukien erityisesti lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, ilmatilan käyttäjät, toimialajärjestöt, lentoasemat ja laitevalmistajat sekä asiaan liittyvät tieteelliset laitokset tai asiaan liittyvä tiedeyhteisö |
| --- | --- |

—

Euroopan ilmaliikenteen hallinnan alan sidosryhmien osallistumisen varmistaminen, mukaan lukien erityisesti lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, ilmatilan käyttäjät, toimialajärjestöt, lentoasemat ja laitevalmistajat sekä asiaan liittyvät tieteelliset laitokset tai asiaan liittyvä tiedeyhteisö

| — | yhteisyrityksen alaisuudessa toteutettavan teknisen tutkimus-, kehitys-, validointi- ja selvitystyön organisointi, välttäen tällaisten toimien pirstoutumista |
| --- | --- |

—

yhteisyrityksen alaisuudessa toteutettavan teknisen tutkimus-, kehitys-, validointi- ja selvitystyön organisointi, välttäen tällaisten toimien pirstoutumista

| — | sellaisten toimien valvonta, jotka liittyvät niiden yhteisten tuotteiden kehittämiseen, jotka on asianmukaisesti määritelty ATM-yleissuunnitelmassa, ja tarvittaessa erityisten tarjouspyyntöjen järjestäminen. |
| --- | --- |

—

sellaisten toimien valvonta, jotka liittyvät niiden yhteisten tuotteiden kehittämiseen, jotka on asianmukaisesti määritelty ATM-yleissuunnitelmassa, ja tarvittaessa erityisten tarjouspyyntöjen järjestäminen.

Hallinto

(neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008)

Hallintoneuvosto

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

| a) | hyväksyä ATM-yleissuunnitelma, jonka neuvosto vahvistaa SESAR-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja hyväksyä mahdolliset ehdotukset sen muuttamiseksi |
| --- | --- |

a)

hyväksyä ATM-yleissuunnitelma, jonka neuvosto vahvistaa SESAR-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja hyväksyä mahdolliset ehdotukset sen muuttamiseksi

| b) | antaa suuntaviivat ja tehdä päätökset, joita tarvitaan SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toteuttamiseksi, ja valvoa yleisesti hankkeen täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

b)

antaa suuntaviivat ja tehdä päätökset, joita tarvitaan SESAR-hankkeen kehitysvaiheen toteuttamiseksi, ja valvoa yleisesti hankkeen täytäntöönpanoa

| c) | hyväksyä 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteisyrityksen kokonaistoimintasuunnitelma ja vuotuiset toimintasuunnitelmat sekä vuotuinen talousarvio, mukaan lukien henkilöstötaulukko |
| --- | --- |

c)

hyväksyä 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteisyrityksen kokonaistoimintasuunnitelma ja vuotuiset toimintasuunnitelmat sekä vuotuinen talousarvio, mukaan lukien henkilöstötaulukko

| d) | antaa lupa neuvotteluille ja päättää uusien osakkaiden liittymisestä ja siihen liittyvistä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista |
| --- | --- |

d)

antaa lupa neuvotteluille ja päättää uusien osakkaiden liittymisestä ja siihen liittyvistä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista

| e) | valvoa sopimusten täytäntöönpanoa osakkaiden ja yhteisyrityksen välillä |
| --- | --- |

e)

valvoa sopimusten täytäntöönpanoa osakkaiden ja yhteisyrityksen välillä

| f) | nimittää pääjohtaja ja vapauttaa tämä tehtävistään ja hyväksyä organisaatiorakenne ja valvoa pääjohtajan suoriutumista tehtävistään |
| --- | --- |

f)

nimittää pääjohtaja ja vapauttaa tämä tehtävistään ja hyväksyä organisaatiorakenne ja valvoa pääjohtajan suoriutumista tehtävistään

| g) | päättää osakkaiden rahoitusosuuksien määristä ja maksutavoista ja luontoissuoritusten arvioinnista |
| --- | --- |

g)

päättää osakkaiden rahoitusosuuksien määristä ja maksutavoista ja luontoissuoritusten arvioinnista

| h) | hyväksyä yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännöt |
| --- | --- |

h)

hyväksyä yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännöt

| i) | hyväksyä vuosittainen tilinpäätös ja tase |
| --- | --- |

i)

hyväksyä vuosittainen tilinpäätös ja tase

| j) | hyväksyä SESAR-hankkeen kehitysvaiheen edistymistä ja sen taloudellista tilannetta koskeva 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus |
| --- | --- |

j)

hyväksyä SESAR-hankkeen kehitysvaiheen edistymistä ja sen taloudellista tilannetta koskeva 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vuosikertomus

| k) | päättää komissiolle tehtävistä ehdotuksista, jotka koskevat yhteisyrityksen toiminnan jatkamista tai lakkauttamista |
| --- | --- |

k)

päättää komissiolle tehtävistä ehdotuksista, jotka koskevat yhteisyrityksen toiminnan jatkamista tai lakkauttamista

| l) | laatia yhteisyrityksen omistamia aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä koskevien oikeuksien myöntämistä ja tällaisten hyödykkeiden siirtämistä koskevat menettelyt |
| --- | --- |

l)

laatia yhteisyrityksen omistamia aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä koskevien oikeuksien myöntämistä ja tällaisten hyödykkeiden siirtämistä koskevat menettelyt

| m) | vahvistaa ATM-yleissuunnitelman toteuttamiseksi tarvittavien sopimusten tekemistä koskevat säännöt ja menettelyt, mukaan lukien erityiset eturistiriitoja koskevat menettelyt |
| --- | --- |

m)

vahvistaa ATM-yleissuunnitelman toteuttamiseksi tarvittavien sopimusten tekemistä koskevat säännöt ja menettelyt, mukaan lukien erityiset eturistiriitoja koskevat menettelyt

| n) | päättää ehdotuksista, jotka toimitetaan komissiolle yhtiöjärjestyksen muuttamiseksi 24 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

n)

päättää ehdotuksista, jotka toimitetaan komissiolle yhtiöjärjestyksen muuttamiseksi 24 artiklan mukaisesti

| o) | käyttää muuta sellaista toimivaltaa ja vastata kaikista muista sellaisista tehtävistä, mukaan lukien täydentävien elinten perustaminen, joita SESAR-hankkeen kehitysvaihe edellyttää |
| --- | --- |

o)

käyttää muuta sellaista toimivaltaa ja vastata kaikista muista sellaisista tehtävistä, mukaan lukien täydentävien elinten perustaminen, joita SESAR-hankkeen kehitysvaihe edellyttää

| p) | hyväksyä järjestelyt 8 artiklan täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

p)

hyväksyä järjestelyt 8 artiklan täytäntöönpanoa varten.

Pääjohtaja

Pääjohtaja hoitaa tehtävänsä täysin itsenäisesti hänelle annetun toimivallan puitteissa.

Sisäinen tarkastus

Euroopan komission sisäinen tarkastaja.

Ulkoinen tarkastus

Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

Vastuuvapauden myöntävä viranomainen

Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto ja yhteisyrityksen hallintoneuvosto.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

SESAR-yhteisyrityksen vuoden 2014 tilinpäätös

Talousarvio

1 3 1 19  600 euroa sitoumuksiin

12 1 9 42  760 euroa maksuihin

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Varainhoitovuoden 2014 toimintatalousarvion henkilöstötaulukko sisälsi 39 väliaikaisen toimihenkilön ja kolme työkomennuksella olevan kansallisen asiantuntijan tointa eli yhteensä 42 tointa, joista 37 oli täytettynä vuoden 2014 lopussa:

| — | ulkopuolelta palvelukseen otettu väliaikainen henkilöstö: 31 |
| --- | --- |

—

ulkopuolelta palvelukseen otettu väliaikainen henkilöstö: 31

| — | SESAR-yhteisyrityksen osakkaiden asetuksen (EY) N:o 219/2007 8 artiklan mukaisesti siirtämä henkilöstö: 1 |
| --- | --- |

—

SESAR-yhteisyrityksen osakkaiden asetuksen (EY) N:o 219/2007 8 artiklan mukaisesti siirtämä henkilöstö: 1

| — | sopimussuhteiset toimihenkilöt: 3 |
| --- | --- |

—

sopimussuhteiset toimihenkilöt: 3

| — | työkomennuksella olevat kansalliset asiantuntijat: 2. |
| --- | --- |

—

työkomennuksella olevat kansalliset asiantuntijat: 2.

Tehtävät jakaantuivat seuraavasti:

Operatiiviset tehtävät: 20

Hallinnolliset ja tukitehtävät: 16

Sekalaiset tehtävät: 1

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. yhteisyrityksen toimintakertomus vuodelta 2014 (http://www.sesarju.eu/)

Lähde: SESAR-yhteisyrityksen toimittamat tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUS

Yhteisyritys on ottanut tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen huomioon.

---

| 17.12.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 422/80 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 422/80

---

KERTOMUS

ECSEL-yhteisyrityksen kauden 27. kesäkuuta–31. joulukuuta 2014 tilinpäätöksestä sekä yhteisyrityksen vastaus

(2015/C 422/09)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| Johdanto | 1-4 | 81 |
| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot | 5 | 81 |
| Tarkastuslausuma | 6-17 | 81 |
| Lausunto tilien luotettavuudesta | 11 | 82 |
| Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 12-15 | 83 |
| Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta | 16 | 83 |
| Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta | 18 | 83 |
| Talousarvion toteuttaminen | 18 | 83 |
| Muut kysymykset | 19-24 | 83 |
| Oikeudelliset puitteet | 19 | 83 |
| Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista | 20-21 | 84 |
| Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta | 22-24 | 84 |

Kohta

Sivu

Johdanto

1-4

81

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

5

81

Tarkastuslausuma

6-17

81

Lausunto tilien luotettavuudesta

11

82

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

12-15

83

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

16

83

Huomautukset talousarvio- ja varainhallinnosta

18

83

Talousarvion toteuttaminen

18

83

Muut kysymykset

19-24

83

Oikeudelliset puitteet

19

83

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

20-21

84

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

22-24

84

JOHDANTO

| 1. | Brysselissä sijaitseva yhteisyritys (ECSEL-yhteisyritys) perustettiin toukokuussa 2014 (1) tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (2) yhteyteen elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi 31. joulukuuta 2024 asti kestäväksi ajaksi. ECSEL-yhteisyritys korvaa asetuksilla (EY) N:o 72/2008 ja (EY) N:o 74/2008 perustetut ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritykset, joiden seuraaja se on. ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritysten toiminta päätettiin virallisesti 26. kesäkuuta 2014. ECSEL-yhteisyritys alkoi toimia itsenäisesti 27. kesäkuuta 2014. |
| --- | --- |

1.

Brysselissä sijaitseva yhteisyritys (ECSEL-yhteisyritys) perustettiin toukokuussa 2014 (1) tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelman (2) yhteyteen elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi 31. joulukuuta 2024 asti kestäväksi ajaksi. ECSEL-yhteisyritys korvaa asetuksilla (EY) N:o 72/2008 ja (EY) N:o 74/2008 perustetut ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritykset, joiden seuraaja se on. ENIAC- ja ARTEMIS-yhteisyritysten toiminta päätettiin virallisesti 26. kesäkuuta 2014. ECSEL-yhteisyritys alkoi toimia itsenäisesti 27. kesäkuuta 2014.

| 2. | ECSEL-yhteisyrityksen tavoitteena on edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan kehittämistä unionissa. Lisäksi yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa keskeisillä markkinoilla ja yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyssä tarvittavien elektronisten komponenttien ja järjestelmien saatavuus sekä ylläpitää ja lisätä puolijohteiden ja älykkäiden järjestelmien valmistuskapasiteettia Euroopassa. Yhteisyrityksen tavoitteena on myös yhdenmukaistaa strategiat jäsenvaltioiden kanssa yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja julkisen tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista sekä helpottamalla tutkimus- ja innovointialan toimijoiden osallistumista (3). |
| --- | --- |

2.

ECSEL-yhteisyrityksen tavoitteena on edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan kehittämistä unionissa. Lisäksi yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa keskeisillä markkinoilla ja yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyssä tarvittavien elektronisten komponenttien ja järjestelmien saatavuus sekä ylläpitää ja lisätä puolijohteiden ja älykkäiden järjestelmien valmistuskapasiteettia Euroopassa. Yhteisyrityksen tavoitteena on myös yhdenmukaistaa strategiat jäsenvaltioiden kanssa yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja julkisen tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista sekä helpottamalla tutkimus- ja innovointialan toimijoiden osallistumista (3).

| 3. | ECSEL-yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä ECSEL-osallistujavaltiot (Belgia, Bulgaria, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä yksityiset osakkaat, joita edustavat AENEAS-, ARTEMISIA- ja EPoSS-järjestöt. Nämä järjestöt edustavat sulautettujen ja kyberfyysisten järjestelmien ja älykkäiden integroitujen järjestelmien ja mikro- ja nanoelektroniikan aloilla toimivia yhtiöitä ja muita tutkimusorganisaatioita. |
| --- | --- |

3.

ECSEL-yhteisyrityksen perustajaosakkaita olivat Euroopan unioni, jota edustaa komissio, sekä ECSEL-osallistujavaltiot (Belgia, Bulgaria, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä yksityiset osakkaat, joita edustavat AENEAS-, ARTEMISIA- ja EPoSS-järjestöt. Nämä järjestöt edustavat sulautettujen ja kyberfyysisten järjestelmien ja älykkäiden integroitujen järjestelmien ja mikro- ja nanoelektroniikan aloilla toimivia yhtiöitä ja muita tutkimusorganisaatioita.

| 4. | EU myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä ECSEL-yhteisyritykselle enintään 1  185 miljoonaa euroa. ECSEL-osallistujavaltiot myöntävät yhteisyritykselle vähintään vastaavansuuruisen määrän varoja. Yksityinen rahoitusosuus on vähintään 2  340 miljoonaa euroa. Hallintokulut katetaan kokonaisuudessaan rahoitusosuuksin, kun taas toimintakulut katetaan EU:n ja ECSEL-osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien lisäksi yksityisten jäsenten luontaissuorituksin. |
| --- | --- |

4.

EU myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä ECSEL-yhteisyritykselle enintään 1  185 miljoonaa euroa. ECSEL-osallistujavaltiot myöntävät yhteisyritykselle vähintään vastaavansuuruisen määrän varoja. Yksityinen rahoitusosuus on vähintään 2  340 miljoonaa euroa. Hallintokulut katetaan kokonaisuudessaan rahoitusosuuksin, kun taas toimintakulut katetaan EU:n ja ECSEL-osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien lisäksi yksityisten jäsenten luontaissuorituksin.

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen valitsema tarkastustapa käsittää analyyttiset tarkastustoimenpiteet, tapahtumien testaamisen yhteisyrityksen tasolla ja valvontajärjestelmien keskeisten kontrollien arvioinnin. Tämän lisäksi hyödynnetään muiden tarkastajien työhön perustuvaa evidenssiä (kun relevanttia evidenssiä on saatavilla) ja analysoidaan toimivan johdon vahvistusilmoitukset.

| TARKASTUSLAUSUMA









  6. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | ECSEL-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (4) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (5)27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 väliseltä kaudelta, ja |
| --- | --- | --- |

TARKASTUSLAUSUMA

6.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

ECSEL-yhteisyrityksen tilinpäätöksen, joka sisältää tilinpäätöslaskelmat (4) ja selvityksen talousarvion toteuttamisesta (5)27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 väliseltä kaudelta, ja

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| 7. | Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (6) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.






  a) | Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (7) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

7.

Toimiva johto vastaa komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (6) 16 ja 22 artiklan mukaisesti yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimisesta ja sen oikein esittämisestä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

a)

Yhteisyrityksen tilinpäätöksen laatimista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää oikein tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, valita asianmukaiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ja soveltaa niitä komission tilinpitäjän (7) vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti sekä laatia kirjanpidolliset arviot, jotka ovat kyseisissä olosuhteissa kohtuulliset. Johtaja vahvistaa yhteisyrityksen tilinpäätöksen sen jälkeen, kun yhteisyrityksen tilinpitäjä on laatinut tilinpäätöksen kaiken käytettävissä olevan tiedon pohjalta ja liittänyt tilinpäätökseen laatimansa ilmoituksen, jossa hän toteaa muun muassa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan yhteisyrityksen taloudellisesta asemasta.

| b) | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. |
| --- | --- |

b)

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta sekä varainhoidon moitteettomuuden periaatteen noudattamista koskeviin toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää vaikuttava ja tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä, joka sisältää riittävän valvonnan ja tarkoituksenmukaiset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä oikeudelliset toimet, joiden avulla tarvittaessa peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat.

Tarkastajan velvollisuus

| 8. | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (8) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

8.

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle (8) tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksensa kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko yhteisyrityksen tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| 9. | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

9.

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen kannalta, sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden tarkoituksenmukaiset tarkastustoimenpiteet. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä tarkastuslausumansa perustaksi.

Lausunto tilien luotettavuudesta

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä jaksolta on esitetty 27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisyrityksen taloudellinen asema 31. joulukuuta 2014 sekä sen toimien tulokset ja rahavirrat mainittuna päivänä päättyneeltä jaksolta on esitetty 27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 väliseltä ajalta annetussa tilinpäätöksessä kaikilta olennaisilta osiltaan oikein yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten ja komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 12. | ECSEL-yhteisyritys on ottanut hoitaakseen ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten hankkeet. ECSEL-yhteisyrityksen näiden hankkeiden osalta 27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 välisenä aikana suorittamat maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 12,6 miljoonaa euroa. Tämä vastaa 48:aa prosenttia yhteisyrityksen maksujen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

12.

ECSEL-yhteisyritys on ottanut hoitaakseen ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten hankkeet. ECSEL-yhteisyrityksen näiden hankkeiden osalta 27. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2014 välisenä aikana suorittamat maksut, joiden perusteena olevista kuluista osakasvaltioiden kansalliset rahoitusviranomaiset olivat antaneet hyväksymistä koskevan todistuksen, olivat määrältään 12,6 miljoonaa euroa. Tämä vastaa 48:aa prosenttia yhteisyrityksen maksujen kokonaismäärästä.

| 13. | ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset olivat tehneet hallinnollisen sopimuksen osakasvaltioiden kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa. Sopimukset ovat voimassa sen jälkeenkin, kun ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset sulautuivat ECSEL-yhteisyritykseen. Näiden järjestelyjen mukaisesti maksujen jälkitarkastukset on annettu kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi. Ne toimittavat tarkastuksia yhteisyrityksen puolesta. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategia perustui suurelta osin siihen, että kansalliset rahoitusviranomaiset tarkastivat hankkeiden kuluilmoitukset (9). |
| --- | --- |

13.

ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset olivat tehneet hallinnollisen sopimuksen osakasvaltioiden kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa. Sopimukset ovat voimassa sen jälkeenkin, kun ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset sulautuivat ECSEL-yhteisyritykseen. Näiden järjestelyjen mukaisesti maksujen jälkitarkastukset on annettu kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi. Ne toimittavat tarkastuksia yhteisyrityksen puolesta. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksen jälkitarkastusstrategia perustui suurelta osin siihen, että kansalliset rahoitusviranomaiset tarkastivat hankkeiden kuluilmoitukset (9).

| 14. | Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä. |
| --- | --- |

14.

Hankekuluilmoitusten tarkastaminen on siirretty kansallisten rahoitusviranomaisten tehtäväksi, mutta niiden kanssa tehdyissä hallinnollisissa sopimuksissa ei määrätä jälkitarkastuksia koskevista käytännön järjestelyistä.

| 15. | Kansallisilta rahoitusviranomaisilta saadut tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 61 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. ECSEL-yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että ECSEL-yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten yhteydessä käynnistettyjen hankkeiden osalta. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset ARTEMIS- ja ENIAC-hankkeiden osalta vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

15.

Kansallisilta rahoitusviranomaisilta saadut tarkastuskertomukset kattoivat (huhtikuussa 2015) noin 61 prosenttia päätökseen saatettujen hankkeiden kuluista. ECSEL-yhteisyritys ei kuitenkaan arvioinut näiden tarkastusten laatua. Tilintarkastustuomioistuin arvioi kolmen kansallisen rahoitusviranomaisen tarkastusstrategiat sekä niiden tarkastuskertomuksia. Arvioinnista kävi ilmi, että ECSEL-yhteisyritys ei voinut kansallisten rahoitusviranomaisten soveltamien menetelmien perusteella laskea luotettavaa painotettua virhetasoa eikä jäännösvirhetasoa Artemis- ja ENIAC-yhteisyritysten yhteydessä käynnistettyjen hankkeiden osalta. Niin ollen ei ole mahdollista päätellä, toimivatko jälkitarkastukset ARTEMIS- ja ENIAC-hankkeiden osalta vaikuttavalla tavalla, eikä arvioida, saatiinko tämän keskeisen kontrollin perusteella riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| 16. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–15 esitettyjen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

16.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevissa kohdissa 12–15 esitettyjen seikkojen mahdollisia vaikutuksia lukuun ottamatta yhteisyrityksen 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta annetun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

| 17. | Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

17.

Jäljempänä esitettävät huomautukset eivät aseta tilintarkastustuomioistuimen lausuntoja kyseenalaiseksi.

HUOMAUTUKSET TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

Talousarvion toteuttaminen

| 18. | Varainhoitovuoden 2014 alustavaan toimintatalousarvioon sisältyi 138,2 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 71,3 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Hallintoneuvosto hyväksyi vuoden lopussa lisätalousarvion, jolla maksusitoumusmäärärahoja lisättiin 158,2 miljoonaan euroon. Operatiivisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,7 prosenttia. Maksusitoumusmäärärahat sidottiin kuitenkin kokonaistasolla eli niiden osalta ei vielä ole tehty avustussopimuksia. |
| --- | --- |

18.

Varainhoitovuoden 2014 alustavaan toimintatalousarvioon sisältyi 138,2 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 71,3 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Hallintoneuvosto hyväksyi vuoden lopussa lisätalousarvion, jolla maksusitoumusmäärärahoja lisättiin 158,2 miljoonaan euroon. Operatiivisten maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste oli 99,7 prosenttia. Maksusitoumusmäärärahat sidottiin kuitenkin kokonaistasolla eli niiden osalta ei vielä ole tehty avustussopimuksia.

MUUT KYSYMYKSET

Oikeudelliset puitteet

| 19. | ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 3. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (10) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 561/2014 säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

19.

ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset hyväksyttiin 3. heinäkuuta 2014 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä koskevan varainhoidon malliasetuksen (10) pohjalta. Tällöin otettiin huomioon ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 561/2014 säädetyt vaatimukset.

Seuranta ja raportointi hanketutkimustuloksista

| 20. | ECSEL-yhteisyritys jatkaa tietojen ja aineiston julkaisemista kahden edeltäjänsä käynnistämistä hankkeista. Se käyttää omia seurantavälineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission kokonaisraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (11). Raportti sisältää määrällisiä tietoja ECSEL-yhteisyrityksen toiminnasta (12). Laadullisia tietoja koskevan raportoinnin osalta ECSEL-yhteisyrityksen olisi lisättävä tutkimustulosten järjestelmällistä levittämistä niiden tietojen lisäksi, joita esitetään yhteisyrityksen vuotuisessa toimintakertomuksessa, verkkosivustolla ja muissa erityisissä kertomuksissa (13). |
| --- | --- |

20.

ECSEL-yhteisyritys jatkaa tietojen ja aineiston julkaisemista kahden edeltäjänsä käynnistämistä hankkeista. Se käyttää omia seurantavälineitään viedäkseen tutkimustuloksensa komission kokonaisraportointijärjestelmään. Komissio julkaisi viimeisimmän seurantaraporttinsa seitsemännestä puiteohjelmasta maaliskuussa 2015 (11). Raportti sisältää määrällisiä tietoja ECSEL-yhteisyrityksen toiminnasta (12). Laadullisia tietoja koskevan raportoinnin osalta ECSEL-yhteisyrityksen olisi lisättävä tutkimustulosten järjestelmällistä levittämistä niiden tietojen lisäksi, joita esitetään yhteisyrityksen vuotuisessa toimintakertomuksessa, verkkosivustolla ja muissa erityisissä kertomuksissa (13).

| 21. | Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (14). Yhteisyrityksen ja komission välistä yhteistyötä olisi parannettava, jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja paremmin edistää seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä (15). |
| --- | --- |

21.

Horisontti 2020 -puiteohjelman oikeudellisissa puitteissa edellytetään tutkimustulosten erityistä seurantaa, joka perustuu määrälliseen ja tarvittaessa laadullisen todistusaineistoon ja joka koskee myös suorituskykyindikaattoreilla mitattua edistymistä (14). Yhteisyrityksen ja komission välistä yhteistyötä olisi parannettava, jotta Horisontti 2020 -puiteohjelman vaatimukset voitaisiin täyttää ja paremmin edistää seitsemännen puiteohjelman tutkimustulosten levittämistä (15).

Aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

   (16)

| 22. | ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten 26 artiklan mukaan yhteisyrityksessä on sisäisen tarkastuksen tehtävä, josta vastaa komission sisäinen tarkastaja. Artiklassa määrätään sisäisen tarkastajan nimittämisestä, toimivaltuuksista ja velvollisuuksista. |
| --- | --- |

22.

ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten 26 artiklan mukaan yhteisyrityksessä on sisäisen tarkastuksen tehtävä, josta vastaa komission sisäinen tarkastaja. Artiklassa määrätään sisäisen tarkastajan nimittämisestä, toimivaltuuksista ja velvollisuuksista.

| 23. | Lisäksi, kuten ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten 28 artiklassa määrätään, hallintoneuvosto on perustanut sisäisen tarkastuksen yksikön ja hyväksynyt sisäisen tarkastuksen toimintaohjeen, jossa määritellään yksikön tehtävä ja tavoitteet sekä raportointi- ja työskentelyjärjestelyt. |
| --- | --- |

23.

Lisäksi, kuten ECSEL-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten 28 artiklassa määrätään, hallintoneuvosto on perustanut sisäisen tarkastuksen yksikön ja hyväksynyt sisäisen tarkastuksen toimintaohjeen, jossa määritellään yksikön tehtävä ja tavoitteet sekä raportointi- ja työskentelyjärjestelyt.

| 24. | ECSEL-yhteisyritys on hyväksynyt eturistiriitojen ehkäisemistä koskevat kattavat periaatteet. |
| --- | --- |

24.

ECSEL-yhteisyritys on hyväksynyt eturistiriitojen ehkäisemistä koskevat kattavat periaatteet.

Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 20. lokakuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 561/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 169, 7.6.2014, s. 152).

1

(2)  Tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelma, joka hyväksyttiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104), on vuodet 2014–2020 kattava tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma, joka kokoaa yhteen EU:n kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen.

2

(3)  Liitteessä esitetään tiedotustarkoituksessa yhteenveto yhteisyrityksen vastuualueista, toiminnasta ja resursseista.

3

Liitteessä

(4)  Sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot.

4

(5)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

5

(6)  EUVL L 38, 7.2.2014, s. 2.

6

(7)  Komission tilinpitäjän vahvistamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai, silloin kuin se on relevanttia, kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

7

(8)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014, 47 artikla.

8

(9)  ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten hyväksymän jälkitarkastusstrategian mukaisesti yhteisyrityksen on arvioitava vähintään kerran vuodessa, saadaanko osakasvaltioiden toimittamien tietojen perusteella riittävä varmuus tapahtumien asianmukaisuudesta ja laillisuudesta.

9

(10)  Delegoitu asetus (EU) N:o 110/2014.

10

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7_monitoring_reports/7th_fp7_monitoring_report.pdf#view=fit&pagemode=none

11

(12)  Komission seurantaraportissa nämä tiedot esitetään koostettuina arvoina yhdessä muita yhteisiä teknologia-aloitteita koskevien tietojen kanssa. ECSEL-yhteisyrityksen tapauksessa tiedot liittyvät lähinnä entisten ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten käynnistämiin ohjelmiin. ARTEMIS ja ENIAC sulautuivat ECSEL-yhteisyritykseksi 27. kesäkuuta 2014.

12

(13)  ARTEMIS-yhteisyritys julkaisi maaliskuussa 2015 kertomuksen Business Impact & Metrics.

13

(14)  Horisontti 2020 -puiteohjelman perustamisasetus (EU) N:o 1291/2013, 31 artikla, sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta 3 päivänä joulukuuta 2013 annettu neuvoston päätös (EU) N:o 2013/743/EU (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965), liite II (suorituskykyindikaattorit).

14

(15)  Ks. Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä (COM(2013) 935).

15

(16)  Tilintarkastustuomioistuin esitti nämä huomautukset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyrityksiä koskevissa kertomuksissaan vuodelta 2013 (EUVL C 452, 16.12.2014, s. 8 ja 26).

16

---

LIITE

ECSEL-yhteisyritys (Bryssel)

Vastuualueet ja toiminta

| Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta


  (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla) | Neuvoston asetus (EU) N:o 561/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013. |
| --- | --- |
| Yhteisyrityksen toimivaltuudet


  (neuvoston asetus (EU) N:o 561/2014) | Tavoitteet

  ECSEL-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:






  a) | edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU II osan täytäntöönpanoa |

Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta

(Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 187 ja 188 artikla)

Neuvoston asetus (EU) N:o 561/2014, annettu 6 päivänä toukokuuta 2014, ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013.

Yhteisyrityksen toimivaltuudet

(neuvoston asetus (EU) N:o 561/2014)

Tavoitteet

ECSEL-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:

a)

edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU II osan täytäntöönpanoa

| b) | edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan kehittämistä unionissa |
| --- | --- |

b)

edistää vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan kehittämistä unionissa

| c) | varmistaa keskeisillä markkinoilla ja yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyssä tarvittavien elektronisten komponenttien ja järjestelmien saatavuus ja pyrkiä näin pitämään Eurooppa teknologian kehityksen eturintamassa, kuromaan umpeen tutkimuksen ja hyödyntämisen välistä kuilua, vahvistamaan innovointikykyä sekä luomaan talouskasvua ja lisäämään työllisyyttä unionissa |
| --- | --- |

c)

varmistaa keskeisillä markkinoilla ja yhteiskunnallisten haasteiden käsittelyssä tarvittavien elektronisten komponenttien ja järjestelmien saatavuus ja pyrkiä näin pitämään Eurooppa teknologian kehityksen eturintamassa, kuromaan umpeen tutkimuksen ja hyödyntämisen välistä kuilua, vahvistamaan innovointikykyä sekä luomaan talouskasvua ja lisäämään työllisyyttä unionissa

| d) | yhdenmukaistaa strategiat jäsenvaltioiden kanssa yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja julkisen tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista sekä helpottamalla tutkimus- ja innovointialan toimijoiden osallistumista |
| --- | --- |

d)

yhdenmukaistaa strategiat jäsenvaltioiden kanssa yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja julkisen tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista sekä helpottamalla tutkimus- ja innovointialan toimijoiden osallistumista

| e) | ylläpitää ja lisätä puolijohteiden ja älykkäiden järjestelmien valmistuskapasiteettia Euroopassa, myös johtoasemaa valmistuslaitteiden ja materiaalien jalostuksen alalla |
| --- | --- |

e)

ylläpitää ja lisätä puolijohteiden ja älykkäiden järjestelmien valmistuskapasiteettia Euroopassa, myös johtoasemaa valmistuslaitteiden ja materiaalien jalostuksen alalla

| f) | varmistaa johtoasema suunnittelun ja järjestelmätekniikan sekä sulautettujen teknologioiden alalla ja vahvistaa sitä |
| --- | --- |

f)

varmistaa johtoasema suunnittelun ja järjestelmätekniikan sekä sulautettujen teknologioiden alalla ja vahvistaa sitä

| g) | tarjota kaikille sidosryhmille mahdollisuus käyttää maailman huipputason infrastruktuuria elektronisten komponenttien sekä sulautettujen/kyberfyysisten ja älykkäiden järjestelmien suunnittelussa ja valmistuksessa |
| --- | --- |

g)

tarjota kaikille sidosryhmille mahdollisuus käyttää maailman huipputason infrastruktuuria elektronisten komponenttien sekä sulautettujen/kyberfyysisten ja älykkäiden järjestelmien suunnittelussa ja valmistuksessa

| h) | luoda dynaaminen toimintaympäristö, jolla osallistetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja vahvistetaan siten olemassa olevia klustereita ja edistetään uusien klusterien perustamista lupaaville uusille aloille. |
| --- | --- |

h)

luoda dynaaminen toimintaympäristö, jolla osallistetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja vahvistetaan siten olemassa olevia klustereita ja edistetään uusien klusterien perustamista lupaaville uusille aloille.

Hallinto

Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen johtava elin. Ohjelmatoimistoa johtaa toimitusjohtaja. Yksityisten osakkaiden neuvosto edustaa teollisuutta. Unionia edustava komissio ja osakasvaltiot muodostavat julkisten tahojen neuvoston.

Yhteisyrityksen resurssit vuonna 2014

Talousarvio

16 0 1 14  500,00 euroa sitoumuksiin

10 4 1 44  250,00 euroa maksuihin

Henkilöstö 31. joulukuuta 2014

Henkilöstötaulukossa on 28 tointa (14 väliaikaista ja 13 sopimussuhteista tointa ja yksi työkomennuksella olevan kansallisen asiantuntijan toimi), joista oli täytettynä 26. Tehtävät jakautuvat seuraavasti: operatiiviset tehtävät (13); hallinnolliset tehtävät (10); sekalaiset tehtävät (3).

Toiminta ja palvelut vuonna 2014

Ks. ECSEL-yhteisyrityksen toimintakertomus vuodelta 2014 (www.ecsel.eu).

Lähde: ECSEL-yhteisyrityksen toimittama tiedot.

---

YHTEISYRITYKSEN VASTAUS

| 14. | ECSEL-yhteisyritys sopi kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyistä noudattaen neuvoston asetusten (EY) 72/2008 (1) ja 74/2008 (2) asettamia ehtoja, joiden mukaan kansallisten rahoitusviranomaisten tehtävänä on määrittää kokonaiskustannukset avustussopimustensa perusteella ”niiden kansallisten sääntöjen, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten, mukaisesti”. Asetukset eivät anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrittää sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eivätkä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen. |
| --- | --- |

14.

ECSEL-yhteisyritys sopi kansallisten rahoitusviranomaisten kanssa järjestelyistä noudattaen neuvoston asetusten (EY) 72/2008 (1) ja 74/2008 (2) asettamia ehtoja, joiden mukaan kansallisten rahoitusviranomaisten tehtävänä on määrittää kokonaiskustannukset avustussopimustensa perusteella ”niiden kansallisten sääntöjen, erityisesti kelpoisuusperusteiden ja muiden tarvittavien oikeudellisten ja taloudellisten vaatimusten, mukaisesti”. Asetukset eivät anna yhteisyritykselle toimivaltaa määrittää sääntöjä kansallisille rahoitusviranomaisille eivätkä oikeuta sitä suorittamaan pistokokeita tai tarkastuksia rahoitusviranomaisissa. Nämä puutteet on tunnistettu ja niihin on puututtu neuvoston asetuksessa (EU) 561/2014 ECSEL-yhteisyrityksen perustamisesta, joka antaa yhteisyritykselle oikeuden myöntää EU-avustuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisia menettelyjä tiukasti noudattaen.

| 15. | ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät takaavat kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomion mukaisesti kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhesuhteen tai jäännösvirhesuhteen laskemista ARTEMIS- JA ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Kyseinen tekninen hankaluus ei kuitenkaan johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta se ymmärrettävästi estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

15.

ECSEL-yhteisyritys vahvistaa, että sen kansallisia varmistusjärjestelmiä koskevien laajojen arviointien mukaan järjestelmät takaavat kohtuullisen suojan yhteisyrityksen jäsenten taloudellisille eduille. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomion mukaisesti kansalliset menetelmät eivät kuitenkaan mahdollista painotetun virhesuhteen tai jäännösvirhesuhteen laskemista ARTEMIS- JA ENIAC-yhteisyritysten käynnistämille projekteille. Kyseinen tekninen hankaluus ei kuitenkaan johtanut tilintarkastustuomioistuimen kielteiseen lausuntoon, mutta se ymmärrettävästi estää tilintarkastustuomioistuinta varauksetta vahvistamasta tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta.

| 20. | ECSEL-yhteisyrityksen verkkosivustoa parannetaan jatkuvasti ja sitä täydennetään kasvavalla määrällä sekä laadullisesti että määrällisesti merkityksellistä jaettavaa sisältöä. ECSEL-yhteisyritys on lisäksi sitoutunut pysyvään yhteistyöhön komission toimivaltaisten yksikköjen kanssa ja erityisesti yhteisen tukikeskuksen (CSC) kanssa soveltuvien raportointiin ja tiedonjakamiseen tarkoitettujen työkalujen kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

20.

ECSEL-yhteisyrityksen verkkosivustoa parannetaan jatkuvasti ja sitä täydennetään kasvavalla määrällä sekä laadullisesti että määrällisesti merkityksellistä jaettavaa sisältöä. ECSEL-yhteisyritys on lisäksi sitoutunut pysyvään yhteistyöhön komission toimivaltaisten yksikköjen kanssa ja erityisesti yhteisen tukikeskuksen (CSC) kanssa soveltuvien raportointiin ja tiedonjakamiseen tarkoitettujen työkalujen kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ENIAC-yhteisyrityksen perustamisesta.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, ARTEMIS-yhteisyrityksen perustamisesta.

---