# Euroopa Liidu C 96/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 96 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik15. märts 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 96

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik15. märts 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 96/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11002 – BDT CAPITAL PARTNERS / M+W GROUP / EXYTE) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 96/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11039 – ERMENEGILDO ZEGNA / THE ESTEE LAUDER COMPANIES / TOM FORD INTERNATIONAL) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 96/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 96/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11002 – BDT CAPITAL PARTNERS / M+W GROUP / EXYTE) (
  1
  )

1

1

2023/C 96/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11039 – ERMENEGILDO ZEGNA / THE ESTEE LAUDER COMPANIES / TOM FORD INTERNATIONAL) (
  1
  )

1

2

2023/C 96/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 96/04 | Euro vahetuskurss — 14. märts 2023 | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 96/04

Euro vahetuskurss — 14. märts 2023

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 96/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10969 – XXXLUTZ / HOME24) (
  1
  ) | 5 |
| 2023/C 96/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11023 – ADP / JCDECAUX / MEDIA AEROPORTS DE PARIS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| 2023/C 96/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10896 – ORANGE/MASMOVIL/JV) (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 96/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 10 |
| 2023/C 96/09 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 | 22 |
| 2023/C 96/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 30 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 96/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10969 – XXXLUTZ / HOME24) (
  1
  )

1

5

2023/C 96/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11023 – ADP / JCDECAUX / MEDIA AEROPORTS DE PARIS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

2023/C 96/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10896 – ORANGE/MASMOVIL/JV) (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 96/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

10

2023/C 96/09

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105

22

2023/C 96/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11002 – BDT CAPITAL PARTNERS / M+W GROUP / EXYTE)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/01)

1. märtsil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11002 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11002 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11039 – ERMENEGILDO ZEGNA / THE ESTEE LAUDER COMPANIES / TOM FORD INTERNATIONAL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/02)

1. märtsil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11039 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11039 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/03)

10. märtsil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11048 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11048 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/4

---

Euro vahetuskurss (1)

14. märts 2023

(2023/C 96/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0737 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,09 |
| DKK | Taani kroon | 7,4447 |
| GBP | Inglise nael | 0,88054 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,2880 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9784 |
| ISK | Islandi kroon | 151,10 |
| NOK | Norra kroon | 11,3350 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,791 |
| HUF | Ungari forint | 391,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,6878 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9218 |
| TRY | Türgi liir | 20,3732 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6052 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4689 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4248 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7198 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4428 |
| KRW | Korea vonn | 1 402,36 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,3931 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3758 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 492,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8177 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,134 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,010 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,6136 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,0920 |
| INR | India ruupia | 88,4310 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0737

JPY

Jaapani jeen

144,09

DKK

Taani kroon

7,4447

GBP

Inglise nael

0,88054

SEK

Rootsi kroon

11,2880

CHF

Šveitsi frank

0,9784

ISK

Islandi kroon

151,10

NOK

Norra kroon

11,3350

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,791

HUF

Ungari forint

391,50

PLN

Poola zlott

4,6878

RON

Rumeenia leu

4,9218

TRY

Türgi liir

20,3732

AUD

Austraalia dollar

1,6052

CAD

Kanada dollar

1,4689

HKD

Hongkongi dollar

8,4248

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7198

SGD

Singapuri dollar

1,4428

KRW

Korea vonn

1 402,36

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,3931

CNY

Hiina jüaan

7,3758

IDR

Indoneesia ruupia

16 492,99

MYR

Malaisia ringit

4,8177

PHP

Filipiini peeso

59,134

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,010

BRL

Brasiilia reaal

5,6136

MXN

Mehhiko peeso

20,0920

INR

India ruupia

88,4310

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10969 – XXXLUTZ / HOME24)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | LSW GmbH („LSW“, Austria), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal LSW Privatstiftung („LSWPS“, Austria), |
| --- | --- |

—

LSW GmbH („LSW“, Austria), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal LSW Privatstiftung („LSWPS“, Austria),

| — | SGW-Immo-GmbH („SGW-Immo“, Austria), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal WSF Privatstiftung („WSFPS“, Austria), |
| --- | --- |

—

SGW-Immo-GmbH („SGW-Immo“, Austria), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal WSF Privatstiftung („WSFPS“, Austria),

| — | home24 SE („home24“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

home24 SE („home24“, Saksamaa).

Koondumine toimub avaliku pakkumise teel.

LSW ja SGW-Immo omandavad ettevõtja home24 üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

2.

| — | LSWPS ja WSFPS tegelevad paljudes ELi liikmesriikides mööbli, valgustusseadmete ja muude majapidamistarvete jaemüügiga spetsialiseeritud kaupluste kaudu. Muu hulgas teostavad nad seda ettevõtja XXXLutz KG kaudu, kelle üle neil on ühine valitsev mõju, |
| --- | --- |

—

LSWPS ja WSFPS tegelevad paljudes ELi liikmesriikides mööbli, valgustusseadmete ja muude majapidamistarvete jaemüügiga spetsialiseeritud kaupluste kaudu. Muu hulgas teostavad nad seda ettevõtja XXXLutz KG kaudu, kelle üle neil on ühine valitsev mõju,

| — | home24 on internetipood, mis tegeleb mööbli ning sisustus- ja majapidamiskaupade jaemüügiga Euroopa mandriosas ja Brasiilias. |
| --- | --- |

—

home24 on internetipood, mis tegeleb mööbli ning sisustus- ja majapidamiskaupade jaemüügiga Euroopa mandriosas ja Brasiilias.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10969 – XXXLUTZ / HOME24

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11023 – ADP / JCDECAUX / MEDIA AEROPORTS DE PARIS JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Aéroports de Paris S.A. („ADP“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Aéroports de Paris S.A. („ADP“, Prantsusmaa),

| — | JCDecaux S.E. („JCDecaux“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

JCDecaux S.E. („JCDecaux“, Prantsusmaa),

| — | Media Aéroports de Paris („JV“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Media Aéroports de Paris („JV“, Prantsusmaa).

ADP ja JCDecaux omandavad ettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ADP: ettevõtja, kes vastutab Paris-Charles de Gaulle’i, Paris-Orly’, Paris-Le Bourget’ ja teatavate Ile-de-France’i piirkonnas ja mujal maailmas asuvate tsiviillennuväljade rajamise, käitamise ja arendamise eest, |
| --- | --- |

—

ADP: ettevõtja, kes vastutab Paris-Charles de Gaulle’i, Paris-Orly’, Paris-Le Bourget’ ja teatavate Ile-de-France’i piirkonnas ja mujal maailmas asuvate tsiviillennuväljade rajamise, käitamise ja arendamise eest,

| — | JCDecaux: Prantsuse kontsern, mis tegeleb välireklaamiga kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

JCDecaux: Prantsuse kontsern, mis tegeleb välireklaamiga kogu maailmas.

3.

JV majandustegevus hõlmab järgmist: reklaamivahendite käitamine ja turustamine Paris-Charles de Gaulle’i, Paris-Orly’ ja Paris-Le Bourget’ lennujaamas (Prantsusmaa), Antalya ja Bodrum-Milasi lennujaamades (Türgi) ning Queen Alia lennujaamas Ammanis (Jordaania).

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11023 – ADP / JCDECAUX / MEDIA AEROPORTS DE PARIS JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10896 – ORANGE/MASMOVIL/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 96/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Orange Espagne S.A.U. („OSP“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Orange S.A. („Orange“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Orange Espagne S.A.U. („OSP“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Orange S.A. („Orange“, Prantsusmaa),

| — | MASMOVIL Ibercom S.A.U. („MASMOVIL“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Lorca JVCo Limited („Lorca“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

MASMOVIL Ibercom S.A.U. („MASMOVIL“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Lorca JVCo Limited („Lorca“, Ühendkuningriik).

Orange ja Lorca omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühiskontrolli uue loodava ühisettevõtja üle, mis koosneb ettevõtjatest OSP ja MASMOVIL.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Orange on Prantsusmaa ülemaailmne telekommunikatsioonioperaator, kes tegutseb Hispaania telekommunikatsiooniturul oma tütarettevõtja OSP kaudu. OSP osutab mobiilside- ja lauatelefoniteenuseid kodu-, äri- ja hulgiklientidele Hispaanias; |
| --- | --- |

—

Orange on Prantsusmaa ülemaailmne telekommunikatsioonioperaator, kes tegutseb Hispaania telekommunikatsiooniturul oma tütarettevõtja OSP kaudu. OSP osutab mobiilside- ja lauatelefoniteenuseid kodu-, äri- ja hulgiklientidele Hispaanias;

| — | LORCA on MASMOVILi kontrolliv valdusettevõtja. MASMOVIL on Hispaanias asutatud telekommunikatsioonivõrgu operaator. MASMOVIL osutab lauatelefoni- ja mobiilsideteenuseid peamiselt Hispaania kodutarbijatele; |
| --- | --- |

—

LORCA on MASMOVILi kontrolliv valdusettevõtja. MASMOVIL on Hispaanias asutatud telekommunikatsioonivõrgu operaator. MASMOVIL osutab lauatelefoni- ja mobiilsideteenuseid peamiselt Hispaania kodutarbijatele;

| — | vastloodud ühisettevõte ühendab OSP ja MASMOVILi mobiilside- ja lauatelefoniteenused. |
| --- | --- |

—

vastloodud ühisettevõte ühendab OSP ja MASMOVILi mobiilside- ja lauatelefoniteenused.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10896 – ORANGE/MASMOVIL/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/10

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 96/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Méntrida“

PDO-ES-A0047-AM04

Teate esitamise kuupäev 15.12.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Analüütilise näitajaga „jääksuhkrusisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega

Kirjeldus

Analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ on ümber nimetatud näitajaks „üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina“. Neid muudatusi on kohandatud osas, milles käsitletakse kõigi lõpptoodete analüütilisi omadusi.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.1 ja see muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ on ümber nimetatud näitajaks „üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina“ vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20, milles on sätestatud üldsuhkrusisalduse väljendamine fruktoosi ja glükoosina.

2.   Veinide analüütiliste omaduste muutmine ja värvuse intensiivsuse vähendamine

Kirjeldus

Vähendatud on värvuse intensiivsuse väärtusi.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.1 ja see muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Kaitstud päritolunimetusega veini „Méntrida“ tootmispiirkonnas on esindatud eri viinamarjasordid: 'Cabernet Sauvignon', millest võib looduslikult saada väga ereda värvusega veine, ning samas sort 'Garnacha Tinta', millest saadakse keskmise värvitugevusega mahedamaid veine. Viimase kümne aasta jooksul on turud üldiselt nõudnud ühesordilisi ja puuviljasemaid veine, mis kõnetavad uusi veinikultuuriga ühinevate tarbijate põlvkondi, millega põhjendatakse üldist nõudlust atraktiivsemate, lihtsamate, silmapaistvamate ja elegantsemate toodete järele, millel on puhtakujulised omadused ja tunnused, mis tulenevad viinamarjade mahedast ja õrnast töötlemisest viinamarjavirde tootmisel, vältides liigset aroomi ja mahlade eraldamist taimestruktuurist, mis võib anda veinile soovimatuid ürdiseid lõhna- ja maitseomadusi. Iga veinitehase önoloogidel peavad olema vajalikud vahendid, et toota selliseid tootmispiirkonnast ja sortidest tulenevate omadustega veine, mis tekitavad huvi ka riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel. Lisaks muudavad käesoleva muutmise vajalikuks veinide ja nende analüütiliste omaduste muutused, mis tulenevad sellest, et viimastel aastatel on kliimamuutustega kohanemiseks tehtud ümberkorraldusi tootmissüsteemides ja -meetodites. Punaste veinide värvitugevuse miinimummäära alandamine ei too kaasa kvaliteedi halvenemist, pigem vastupidi – see suurendab piirkonna eri viinamarjasortide pakutavaid võimalusi toota peenemaid, nüansirikkamaid ja huvitavamaid veine.

3.   Valgete veinide ja nimetusega „Roble“ valgete veinide analüütiliste omaduste muutmine

Kirjeldus

On suurendatud valgete veinide ja nimetusega „Roble“ valgete veinide minimaalset tegelikku alkoholisisaldust ja üldalkoholisisaldust.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.1 ja koonddokumendi punkti 4.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Alkoholisisaldusega seotud muudatused on väikesed kohandused, mis tulenevad uutest veinivalmistustehnoloogiatest ja tarbijate kaubanduslikest nõudmistest.

4.   Vaadis laagerdunud valge veini lisamine

Kirjeldus

On tehtud ettepanek lisada kategooriasse „vein“ tüüp „VAADIS LAAGERDUNUD VALGE VEIN“.

On muudetud vastuväidete punkti 2.1 ja koonddokumendi punkti 4.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Et rahuldada praegust nõudlust sellise toote järele nii sise- kui ka rahvusvahelistel turgudel. See variant laiendab valgete veinide valikut, millel on väga olulised organoleptilised nüansid, komplekssus ja säilivusomadused.

5.   Lenduvate hapete sisalduse vähendamine valgete veinide puhul

Kirjeldus

On tehtud muudatused, mis käsitlevad valge veini ja valge veini „Roble“ lenduvate hapete sisaldust: nende väärtus on muudetud väärtuseks 12,5 meq/l.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2,1 ja koonddokumendi punkti 4.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Alkoholisisaldusega seotud muudatused on väikesed kohandused, mis tulenevad uutest veinivalmistustehnoloogiatest ja tarbijate kaubanduslikest nõudmistest.

6.   Vaadis laagerdunud punase veini lisamine

Kirjeldus

On tehtud ettepanek lisada kategooriasse „vein“ tüüp „VAADIS LAAGERDUNUD PUNANE VEIN“.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2,1 ja koonddokumendi punkti 4.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Et katta nii siseriikliku kui ka rahvusvahelise turu praegust nõudlust noorte veinide järele, millel on kerge puiduaroom, ning täita suurema mahuga mahutites käitlemise tehnilisi nõudeid. See variant laiendab punaste veinide valikut, millel on väga olulised organoleptilised nüansid, komplekssus ja säilivusomadused.

7.   Organoleptiliste omaduste ümbermääratlemine

Kirjeldus

Veinide organoleptilised omadused on ümber sõnastatud.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.2 ja koonddokumendi punkti 4.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Muudatusega kohandatakse organoleptilisi omadusi selliseks, et neid saaks organoleptilise analüüsi käigus paremini hinnata, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Méntrida“ organoleptiliste omaduste kavandatud muudatused, mis täiendavad eri toodete analüütilist hindamist, on mõeldud selleks, et kiirendada ja selgitada nende omaduste ja erijoonte määramist ning neid õigesti hinnata. Standardi UNE-EN-ISO 17065 rakendamine sertifitseerimisülesannete täitmiseks tingib vajaduse muuta asjaomaste veinide organoleptilist kirjeldust, et nende omadusi saaks siduda standardi UNE-EN-ISO 17025 põhimõtetele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega. Need on põhjendatud ka võimalusega muuta tootespetsifikaadi keelekasutus tarbijatele arusaadavamaks ja selgemaks, hõlbustades selle mõistmist uute kommunikatsiooni- ja infosüsteemide kaudu levitamise kontekstis ning aidates tarbijaid veinimaailmale lähendada.

8.   Organoleptiliste omaduste määratlemine seoses nimetuste „Vaadis laagerdunud punane vein“ ja „Vaadis laagerdunud valge vein“ lisamisega

Kirjeldus

Lisatud on uute veinitüüpide organoleptilised kirjeldused.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.2 ega mõjuta koonddokumenti.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Kuna tegemist on kahe uue veinitüübiga, on vaja määratleda nende organoleptilised omadused.

9.   Saagikuse kohandamine viinamarjavirde või veini ekstraheerimiseks ja selle eraldamiseks pressimisjääkidest

Kirjeldus

Võttes arvesse mehhaniseeritud saagikoristuse erikaalutlusi, on tehtud ettepanek muuta viinamarjavirde või veini ekstraheerimisel saadud saagi väärtust nii, et see ei ületaks 74 liitrit virret või veini 100 kilogrammi saagi kohta.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 3 ja koonddokumendi punkti 5.1.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Kui saak koristatakse mehaaniliselt, on võimalik korvata varte kaal koristatud viinamarjade koguses.

10.   Vaadis laagerdunud valgete ja punaste veinide veinivalmistuse eritavade kohandamine

Kirjeldus

Lisatud on veinivalmistustavad, mida kohaldatakse nende uute veinitüüpide suhtes.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 3 ja koonddokumendi punkti 5.1.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Vaadis laagerdunud valgete ja punaste veinide keemiliste ja organoleptiliste omaduste lisamise tõttu on vaja lisada veinivalmistustavad, mida nende veinide puhul kohaldatakse.

11.   Määratletud piirkonna laiendamine

Kirjeldus

Määratletud piirkonda on laiendatud üheksale omavalitsusüksusele, mis kõik kuuluvad Toledo provintsi. On tehtud ettepanek hõlmata El Real de San Vicente ja Castillo de Bayuela omavalitsusüksustega piirneva praeguse piiri loodeosas järgmised omavalitsusüksused: La Iglesuela, Almendral de la Cañada, Hinojosa de San Vicente, Marrupe, Sotillo de las Palomas, Buenaventura, Navamorcuende ja Sartajada, mis külgnevad Sierra de San Vicente piirkonnaga ning Tiétari jõega Castilla-La Mancha autonoomse piirkonna loodepiiril. On tehtud ettepanek hõlmata San Martin de Pusa kommuuniga külgneva praeguse piiri edelaosas La Jara maakonnas asuv Santa Ana de Pusa haldusüksus, mis on jätk Pusa jõe ümbrusele.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 4 ja koonddokumendi punkti 6.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Neid omavalitsusüksusi on vaja ajakohastada, kuna nende kasvatuspiirkondades asuvates viinamarjaistandustes kasvatatakse sorti 'Garnacha Tinta', mille istutusvanus on üle 50 aasta ja mis muudel eelnevatel perioodidel ei olnud kaubanduslikult piisavalt atraktiivsed. Lisaks külgnevad need piirkonnad kehtivas tootespetsifikaadis määratletud haldusüksustega, millega tagatakse keskkondlik kasvatustingimuste järjepidevus ja seega viinamarjaistanduste praeguste kasvutingimuste säilimine. Päikesekiirgus on küllaldane ja sademete hulk on piisav, mis tagab viinamarjade küpsemise ja optimaalse suhkrusisalduse, mistõttu on uued lisandunud viinamarjaistandused kvalitatiivseks arenguks vajalike tingimuste poolest sarnased naabruses asuvate viinamarjaistanduste ja viinamarjakasvatuskeskustega. Üheksa lisatud omavalitsusüksuse mullastiku ja kliima omadused on sarnased nendega, mis juba moodustavad päritolunimetuse.

Viinamarjaistanduste arendamine nendes omavalitsusüksustes on alati olnud suunatud muule kasutusotstarbele või isegi maa kasutamata jätmisele. Kaubanduslik huvi vanadest viinamarjadest saadud veinide vastu ning toodangu vähenemine on siiski tekitanud uut huvi kvaliteetveinide tootmise vastu, mis õigustab huvi nende tunnustamise ja väärtustamise vastu kaitstud päritolunimetuse „Méntrida“ tootmispiirkonnas.

12.   Uute sortide lisamine

Kirjeldus

Lisatud on punased sordid 'Garnacha Peluda', 'Garnacha Tintorera' ja 'Moravia Agria' ning valge sort 'Garnacha Blanca'.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 6 ja see muudatus ei mõjuta koonddokumenti, sest need on lisatud teiseste sortidena.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Nõudlus valgete sortide järele on kasvanud tänu tootmispiirkonna suutlikkusele toota kvaliteetseid valgeid veine, nimetusega „Roble“ või „Crianza“ valgeid veine, vaadis laagerdunud valgeid veine ja valgeid vahuveine. Sellega seoses on tehtud ettepanek lisada sort 'Garnacha Blanca'. Samuti tuleb tootmispiirkonnale kohandatud punased sordid 'Garnacha Peluda' (sünonüüm 'Garnacha gris'), 'Garnacha Tintorera' ja 'Moravia Agria' lisada kaitstud päritolunimetusega „Méntrida“ lubatud sortide rühma, et suurendada diferentseeritud kvaliteediga toodete pakkumist ja mitmekesistada nende veinide ruumilist identiteeti. Need on Castilla-La Manchas lubatud sordid, mida on geograafilises piirkonnas enne 2000. aastat kasvatatud, kuigi võrdlemisi väiksel pinnal, ning mida peetakse nüüd sobivaks ja oluliseks põllumajanduslikult kohandatud taimse materjali reservuaariks, mis võimaldab saada päritolunimetusega „Méntrida“ nõutava kvaliteediga veine.

13.   Saagikuse piirnormi muutmine

Kirjeldus

Saagi juhuslike muutuste maksimaalne lubatud hälve teatavatel veiniaastatel on ±15 % kehtestatud maksimumväärtustest olenevalt teatavate veiniaastate ilmastikutingimustest. Lisaks on vähendatud maksimaalset saagikust hektari kohta 20 % võrra, kui viinamarju kasutatakse nimetusega „Vino de Pueblo“ veinide tootmiseks.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkte 5 ja 8 ning koonddokumendi punkti 5.2.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Selle muudatusega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab omadused ja tunnusjooned, mis tulenevad seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Muudatusettepaneku eesmärk on kohandada iga veiniaasta maksimaalset saagikust hektari kohta tsüklilistele muutustele erakorralistes olukordades, mis võivad tuleneda keskkonnamõjust. Et tasakaalustada kaitstud päritolunimetuse kogutoodangut, võib kohaliku mõjuga ebasoodsatest ilmastikutingimustest tingitud kaitstud päritolunimetuse saagi vähenemise prognoose mõjutada maksimaalse lubatud saagikuse suurendamine. Teisest küljest võib juhul, kui prognoosi kohaselt on saagikus erakordselt suur ja ületab maksimaalset lubatud saagikust, vähendada vastavat lubatud saagikuse piirnormi, et säilitada kaitstud päritolunimetusega veini tootmise üldine kvaliteet. Reguleeriv asutus võib pärast positiivse tehnilise aruande esitamist muuta eespool nimetatud saagikuse piirnormi teatavatel veiniaastatel järgmistes piirides:

| — | enne saagikoristuse algust suurendada kindlaksmääratud saagikust kuni 15 %; |
| --- | --- |

—

enne saagikoristuse algust suurendada kindlaksmääratud saagikust kuni 15 %;

| — | enne jooksva veiniaasta 30. juunit vähendada kindlaksmääratud saagikust kuni 15 %. |
| --- | --- |

—

enne jooksva veiniaasta 30. juunit vähendada kindlaksmääratud saagikust kuni 15 %.

Mis puudutab nimetust „Vino de Pueblo“ kasutavate veinide väiksemat saagikust, siis selle eesmärk on parandada spetsialiseerumist ja identifitseerimist kasvatuspiirkondade ja meetoditega, mis peaksid parandama diferentseeritud kvaliteeti.

14.   Tootmispiirkonnast suurema geograafilise üksuse tunnustamine

Kirjeldus

Päritolunimetusega veini „Méntrida“ märgistusel on tunnustatud laiem geograafiline üksus „Toledo“, mille tähemärgisuurus on sellega võrdne või sellest väiksem.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8 ja koonddokumendi punkti 9.

Muudatuse liik: tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega lisatakse veel üks määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 vaadeldud märgistuse element; kuigi vaadeldakse võimalust määrata teine geograafiline nimi, ei tähenda see kaitstud päritolunimetuse „Méntrida“ muutmist ning suurem geograafiline üksus märgitakse täiendavalt ja see annab tarbijale toote päritolu kohta lisateavet. Lisaks ei kujuta see vabatahtlik märgistus endast mingil juhul turule laskmise piirangut, mistõttu leitakse, et see muudatus ei liigitu ühekski muudatuseks, mida on käsitletud määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Päritolunimetusega „Méntrida“ hõlmatud veinide puhul võib vastavalt piirkondliku põllumajanduse, vee ja maaelu arengu ministeeriumi 18. oktoobri 2019. aasta otsusele, millega määratletakse kaitstud päritolunimetusega veinide „Méntrida“ puhul suurem geograafiline üksus Toledo ja kehtestatakse selle nimetuse kasutamise eeskirjad, kasutada geograafilist üksust „Toledo“ provintsi halduspiirkonna nimele vastavast tootmispiirkonnast laiema geograafilise üksusena, et täpsustada tootmispiirkonna asukohta ning anda tarbijatele lisateavet toote päritolu kohta. Selle teabe märgistusele lisamise eesmärk on anda täiendavat ja täpsemat teavet veinide päritolu kohta. See teave parandab veinide mainet tarbijate silmis ning tugevdab märkimisväärselt Toledo provintsi põhjaosa territoriaalset, kultuurilist ja traditsioonilist seost veinitootmisega.

15.   Väiksemate geograafiliste üksuste tunnustamine

Kirjeldus

Hõlmatud on väiksemad geograafilised üksused kõigis nendes haldusüksustes, mis moodustavad päritolunimetuse „Méntrida“ geograafilise piirkonna. Nende väiksemate geograafiliste üksuste puhul lisatakse märgistusele tähis „Vino de Pueblo“ ja nõutavad on spetsiaalsed lisamärgised või -pitserid.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 8 ja koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega lisatakse veel üks määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 vaadeldud märgistuselement. Kuigi vaadeldakse võimalust määrata teine geograafiline nimi, ei tähenda see kaitstud päritolunimetuse „Méntrida“ muutmist ning suurem geograafiline üksus märgitakse täiendavalt ja see annab tarbijale toote päritolu kohta lisateavet. Lisaks ei kujuta need vabatahtlikud märgistuselemendid endast mingil juhul turustamispiirangut. Seetõttu ei liigitu kavandatud muudatus ühekski liidu muudatuseks, mida on käsitletud delegeeritud määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Määratletud tootmispiirkonnas asuvatele väiksematele geograafilistele üksustele viitamise eesmärk on täiendada, laiendada ja täpsustada teavet veini päritolu kohta ning seeläbi tugevdada selle seost territooriumiga. Selline teave parandab veinide kuvandit tarbijate silmis. Kaitstud päritolunimetusega „Méntrida“ hõlmatud veinide märgistusel võib kasutada väiksema geograafilise üksuse geograafilise nimetusega seotud valikulisi tähiseid. See võimalus on lisatud selleks, et viidata geograafilise piirkonna omavalitsusüksuste nimele, kajastades seega sektori nõudlust, kuna praegused tarbijad hindavad üha enam viidet toote päritolule.

16.   Õigusaktidele osutavate viidete ja tunnustatud sertifitseerimisasutuste andmete ajakohastamine

Kirjeldus

Punkti 8 esimeses, teises ja kolmandas lõigus ning punkti 9.2 kolmandas ja üheksandas lõigus on asendatud viide kehtetuks tunnistatud määrustele viitega kehtivatele määrustele.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkte 8 ja 9 ning see muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Muudatuse liik: standardmuudatus. Tegemist on ajakohastamisega. Seega ei liigitu see muudatus ühekski muudatuseks, mida on käsitletud ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) 1308/2013 artikli 105 lõikes 2.

Põhjendus

Et ajakohastada viiteid õigusaktidele.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Méntrida

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein, valge vein „Roble“, vaadis laagerdunud valge vein, kuiv valge vein.

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Valged veinid on kahvatu õlgkollase värvusega, puhtad ja eredad, olenevalt sordist ja vaadis laagerdumise ajast õrnalt kuldsed. Lõhnabukett on puhas ja keskmise või tugeva intensiivsusega. Puuviljaaroom, puidunüansiga, kui asjakohane. Need on maitserikkad ja aromaatsed, vaadis laagerdumise püsiva järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) 2019/934 I lisa B osa sätetele. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 12,5 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

12,5

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Valge vein, valge vein „Roble“, vaadis laagerdunud valge vein, poolkuiv, poolmagus ja magus valge vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Välimus ja lõhn on sarnased sama sordi kuivade veinidega.

Veini maitses on tasakaalus happesus, alkoholi- ja jääksuhkrusisaldus.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) 2019/934 I lisa B osa sätetele. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 12,5 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

12,5

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Kuiv, poolkuiv, poolmagus ja magus roosa vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Värvus on kirgas ja ere ning ulatub kahvaturoosast maasikapunaseni. Lõhn on tugev, meenutab maasikat, vaarikat ja puuvilju.

Värske, puuviljane, tasakaalustatud.

Turule lastud filtreerimata ja tasakaalustamata veinid on välimuselt kergelt hägused, kuid võivad maitselt olla intensiivsemad ja jõulisemad.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus kuivade veinide puhul: 11,5 mahuprotsenti

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) 2019/934 I lisa B osa sätetele. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Punane vein, punane vein „Roble“ ja vaadis laagerdunud punane vein, kuivad; punased veinid „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran reserva“

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Suur alkoholisisaldus. Kirsi-, granaat- või hapukirsipunase värvusega, äärtest säravlillaka, rubiin- või kirsipunaka varjundiga ning oranži ja kuldse helgiga. Puuviljane (põldmari, punane sõstar) või lillehõnguline, vahel ka vürtsikas või puidunootidega. Meeldiva maitse ja lõhnaga tanniinine vein. Tammevaadis laagerdumise aja tõttu on vein esialgsel maitsmisel tugeva maitsega; veini struktuur on meeldiv, järelmaitses on tunda intensiivset marjasust ja puidule omaseid puidunoote. Pika ja tugeva järelmaitsega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Lenduvate hapete sisaldus võib ületada 1 mekv/l iga alkoholiühiku kohta alla 11 % mahust ja iga laagerdumisaasta kohta kõige rohkem 16,6 mekv/l. |
| --- | --- |

**

| * | Vääveldioksiidi üldsisaldus: 200 mg/l, kui suhkruid on üle 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Punane vein, punane vein „Roble“ ja vaadis laagerdunud punane vein; poolkuivad, poolmagusad ja magusad

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Välimus ja lõhn on sarnased sama sordi kuivade veinidega.

Veini maitses on tasakaalus happesus, alkoholi- ja jääksuhkrusisaldus.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| ** | Vääveldioksiidi üldsisaldus: kohandatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) 2019/934 I lisa B osa sätetele. |
| --- | --- |

**

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Punane, valge ja roosa vahuvein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Kerge ja püsiva mulliga. Puhtad puuviljaaroomid. „Reserva“ veinid on tugeva lõhnaga. Tasakaalustatud maitsega, maitselt maheda struktuuriga.

„Reserva“ valged veinid on heleda või küpse kuldse värvusega. „Reserva“ roosad veinid on roosade ja savikarva toonidega. „Reserva“ punased veinid on säravlillaka ja puidutoonides värvusega.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb seadusega ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Et virre või vein ekstraheerida või need pressimisjäägist eraldada, tuleb kohaldada väiksemat kui 2,5 kg/cm2 rõhku nii, et saagikus ei ületaks 70 liitrit veini iga 100 kilogrammi koristatud saagi kohta või 74 liitrit veini iga 100 kilogrammi koristatud saagi kohta mehhaniseeritud saagikoristuse korral.

Valgete veinide puhul kääritatakse kobarate tahketest osadest eraldatud virret temperatuuril alla 20 °C. Punaste veinide puhul leotatakse virret koos kestadega vähemalt 48 tundi.

Laagerdumist vajavate veinide puhul toimub alkoholkäärimine temperatuuril kuni 30 °C. Laagerdumise ajal hoitakse veine maksimaalselt 330-liitristes tammevaatides.

Selleks et saaks kasutada nimetust „vaadis laagerdunud valge vein“, peab laagerdumine kestma vähemalt kaks kuud vaatides, mille mahutavus on vähemalt 200 liitrit kuni 2 000 liitrit ning vaadis laagerdatavate punaste veinide puhul kuni 5 000 liitrit.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Goblet’-meetodil või lehtrikujuliselt pügatud viinapuud
  7 150 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

7 150 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | Goblet’-meetodil või lehtrikujuliselt pügatud viinapuud käsitsi korje korral
  50 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

50 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Goblet’-meetodil või lehtrikujuliselt pügatud viinapuud mehhaniseeritud korje korral
  53 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

3.

53 hektoliitrit hektari kohta

| 4. | Spaleeris pügatud viinapuud
  12 850 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

12 850 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | Spaleeris pügatud viinapuud käsitsi korje korral
  90 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

5.

90 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | Spaleeris pügatud viinapuud mehhaniseeritud korje korral
  95 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

95 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on valmistatud goblet’-meetodil või saadud lehtrikujuliselt pügatud viinapuudelt
  5 720 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7.

5 720 kg viinamarju hektari kohta

| 8. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on valmistatud goblet’-meetodil või saadud lehtrikujuliselt pügatud viinapuudelt käsitsi korje korral
  40 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

40 hektoliitrit hektari kohta

| 9. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on valmistatud goblet’-meetodil või saadud lehtrikujuliselt pügatud viinapuudelt mehhaniseeritud korje korral
  42 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

9.

42 hektoliitrit hektari kohta

| 10. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on saadud spaleeris pügatud viinapuudelt
  10 280 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

10.

10 280 kg viinamarju hektari kohta

| 11. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on saadud spaleeris pügatud viinapuudelt käsitsi korje korral
  72 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

11.

72 hektoliitrit hektari kohta

| 12. | Veinid, mille puhul kasutatakse nimetust „Vino de Pueblo“ ja mis on saadud spaleeris pügatud viinapuudelt mehhaniseeritud korje korral
  76 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

12.

76 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Asub Toledo provintsi põhjaosas: Toledo provints: Albarreal de Tajo, Alcabón, Aldeaencabo, Almendral de la Cañada, Almorox, Arcicollar, Argés (vaid maatükid 3 ja 5), Barcience, Bargas, Buenaventura, Burujón, Camarena, Camarenilla, Cardiel de los Montes, Carmena, El Carpio de Tajo, Carranque, Carriches, El Casar de Escalona, Casarrubios del Monte, Castillo de Bayuela, Cazalegas, Cebolla, Los Cerralbos, Chozas de Canales, Domingo Pérez, Erustes, Escalona, Escalonilla, Fuensalida, Garciotún, Gerindote, Guadamur (vaid maatükid 17 ja 18), Hinojosa de San Vicente, Hormigos, Huecas, Illán de Vacas, La Iglesuela, Lominchar, Lucillos, Malpica de Tajo, Maqueda, La Mata, Méntrida, Mesegar, Montearagón, Navamorcuende, Nombela, Novés, Nuño Gómez, Olías del Rey, Otero, Palomeque, Paredes, Pelahustán, Portillo, Quismondo, Real de San Vicente, Recas, Rielves, San Martín de Pusa, Santa Ana de Pusa, Santa Cruz del Retamar, Santa Olalla, Sartajada, Sotillo de las Palomas, Talavera de la Reina, Toledo, La Torre de Esteban Hambrán, Torrijos, Val de Santo Domingo, Valmojado, Las Ventas de Retamosa, Villamiel, El Viso ja Yunclillos.

7.   Veiniviinamarjasordid

’GARNACHA TINTA'

8.   seos(T)e kirjeldus

8.1.   Vein

Ekstreemne mandriline kliima, mida iseloomustavad pikad külmad talved, soojad suved, väga vähesed sademed ning liivane, happeline ja vähese lubjasisaldusega pinnas, võimaldab saada suure alkoholi- ja suurenenud kuivekstraktisisaldusega veine, mis on iseloomult täidlased, rasked ja soojad.

8.2.   Kvaliteetvahuvein

Geograafiline keskkond võimaldab kasvatada käesoleva tootespetsifikaadi punktis 6 märgitud viinamarjasorte, mis annavad veinidele nende olemuse ja tasakaalukuse. Kuivus ja päikesepaisteliste tundide arv tagavad loomuliku alkoholisisalduse, mis võimaldab toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Eelmises punktis mainitud veine kasutatakse vahuveini tootmiseks mõeldud lähteveinina, mistõttu kohaldatakse selles punktis mainitud asjaolusid ka nendele veinidele.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Nimetust „Toledo“ võib kasutada suurema geograafilise üksusena; see nimi peab olema kaitstud päritolunimetusega veini „Méntrida“ märgistusel sellega sama suures või sellest väiksemas kirjas.

Kaitstud päritolunimetusega „Méntrida“ hõlmatud veinidel võib kasutada järgmist märgistust: „Vino de Pueblo“, millele järgneb kaitstud päritolunimetusega „Méntrida“ hõlmatud üksuste geograafiline nimi.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD_AM04_PC_MENTRIDA_20220607.pdf

---

(1)  OJ L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/22

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105

(2023/C 96/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Vins de la Corrèze“

PGI-FR-A1127-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 20.12.2017

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Nimetuse muutmine

Taotlejate rühm esitas taotluse võtta teatavad veinid, mida praegu toodetakse kaitstud geograafilise tähise „Vins de la Corrèze“ all, kaitse alla kaitstud päritolunimetusena „Corrèze“.

Prantsuse ametiasutused leidsid, et kõnealune taotlus vastab nõutavatele regulatiivsetele tingimustele, ning esitasid paralleelselt käesoleva taotlusega taotluse registreerida nimetus „Corrèze“ kaitstud päritolunimetusena.

Nimetus „Vins de la Corrèze“ muudetakse nimetuseks „Pays de Brive“, kuna selles tootmispiirkonnas on koos nii departemangu kaitstud geograafilise tähisega veini tootmise ajaloolised tegurid kui ka viinamarjakasvatuse jaoks soodsad mulla- ja kliimatingimused. Nii hoitakse ära ka nimetuse segiajamine kaitstud päritolunimetusega „Corrèze“. Kõiki tootespetsifikaadis ja koonddokumendis esinevaid üksikasju on vastavalt muudetud.

Kaitstud geograafilise tähise nimetus hõlmab Brive-la-Gaillarde'i linna ümbritsevat piirkonda ja Brive’i jõgikonna looduslikku piirkonda, mis vastab ajaloolisele alale, kus viinamarjaistandused asuvad. Erinevalt ülejäänud Limousini piirkonnast on selle kõrgus merepinnast vaid harva üle 300 m.

2.2.   Pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinide kategooria väljajätmine

Kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaati on muudetud, et jätta välja veinid, mida toodetakse nüüd üksnes kaitstud päritolunimetuse „Corrèze“ all.

Selle tulemusena on kõik neid tooteid käsitlevad tootespetsifikaadi sätted välja jäetud:

| — | punkt 3.2 „Analüütilised eristandardid“ ja punkt 3.3 „Organoleptiline kirjeldus“. Koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ajakohastatakse vastavalt; |
| --- | --- |

—

punkt 3.2 „Analüütilised eristandardid“ ja punkt 3.3 „Organoleptiline kirjeldus“. Koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ajakohastatakse vastavalt;

| — | punkt 4 „Geograafilised piirkonnad“. Koonddokumendi punkti „Määratletud ala“ ajakohastatakse; |
| --- | --- |

—

punkt 4 „Geograafilised piirkonnad“. Koonddokumendi punkti „Määratletud ala“ ajakohastatakse;

| — | punkt 5 „Sordid“: viide kindlaksmääratud viinamarjasortide loetelule on välja jäetud, kuna peamiste viinamarjasortide loetellu on lisatud seitse uut sorti (vt nende muudatuste üksikasju allpool); |
| --- | --- |

—

punkt 5 „Sordid“: viide kindlaksmääratud viinamarjasortide loetelule on välja jäetud, kuna peamiste viinamarjasortide loetellu on lisatud seitse uut sorti (vt nende muudatuste üksikasju allpool);

| — | punkt 6 „Viinamarjakasvatus“. Koonddokumendi punkti „Viljelustavad“ muudetakse vastavalt; |
| --- | --- |

—

punkt 6 „Viinamarjakasvatus“. Koonddokumendi punkti „Viljelustavad“ muudetakse vastavalt;

| — | punkt 7 „Saagikoristus“. Koonddokumendi osa „Veini(de) kirjeldus“ muudetakse vastavalt (viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristusetapis); |
| --- | --- |

—

punkt 7 „Saagikoristus“. Koonddokumendi osa „Veini(de) kirjeldus“ muudetakse vastavalt (viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristusetapis);

| — | punkt 8 „Maksimaalne saagikus“. Koonddokumendi punkti „Maksimaalne saagikus“ ajakohastatakse vastavalt; |
| --- | --- |

—

punkt 8 „Maksimaalne saagikus“. Koonddokumendi punkti „Maksimaalne saagikus“ ajakohastatakse vastavalt;

| — | punkt 9 „Töötlemine“. See muudatus mõjutab koonddokumendi punkti „Veinivalmistustava“; |
| --- | --- |

—

punkt 9 „Töötlemine“. See muudatus mõjutab koonddokumendi punkti „Veinivalmistustava“;

| — | punkt 10 „Tarbija jaoks turule laskmise kuupäev“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

punkt 10 „Tarbija jaoks turule laskmise kuupäev“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | 2. peatükist „Riiklikud nõuded“ on välja jäetud deklareerimisnõuded ja pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinide puhul kontrollitavad põhipunktid. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti. |
| --- | --- |

—

2. peatükist „Riiklikud nõuded“ on välja jäetud deklareerimisnõuded ja pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinide puhul kontrollitavad põhipunktid. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Viimaseks jäetakse koondokumendi punktist „Märgistamist käsitlevad lisasätted“ välja viide „kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“ pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinide puhul.

2.3.   Vahuveinide kategooria väljajätmine

Kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaati on muudetud, et jätta välja vahuveine käsitlevad sätted, kuna Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) on need tühistanud.

Selle tulemusena on kõik neid tooteid käsitlevad tootespetsifikaadi sätted välja jäetud.

Tootespetsifikaadi muudetud punktid ja nende mõju koonddokumendile on esitatud allpool:

| — | 1. peatüki punkti 3.1 alapunkt 1 (mõjutab koonddokumendi punkte „Viinamarjasaaduste kategooriad“ ja „Veini(de) kirjeldus“); |
| --- | --- |

—

1. peatüki punkti 3.1 alapunkt 1 (mõjutab koonddokumendi punkte „Viinamarjasaaduste kategooriad“ ja „Veini(de) kirjeldus“);

| — | 1. peatüki punkt 5 (ei mõjuta koonddokumenti); |
| --- | --- |

—

1. peatüki punkt 5 (ei mõjuta koonddokumenti);

| — | 1. peatüki punkt 11 (mõjutab koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“). |
| --- | --- |

—

1. peatüki punkt 11 (mõjutab koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“).

2.4.   Geograafilise tootmispiirkonna muutmine

KGTga hõlmatud tootmispiirkond, mis hõlmab kogu Corrèze’i departemangu territooriumit, on koondunud piiratud arvu kommuunidesse (66), mis jäävad ümber Brive’i jõgikonna. Tootespetsifikaadi punktis 4 „Geograafilised piirkonnad“ on loetletud need kommuunid, mis kuuluvad koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“ alla.

Välja jäetakse 216 kommuuni (ametliku geograafiaseadustiku alusel):

Affieux, Aix, Albignac, Albussac, Alleyrat, Ambrugeat, Les Angles-sur-Corrèze, Argentat-sur-Dordogne, Arnac-Pompadour, Aubazines, Auriac, Bar, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Beaumont, Bellechassagne, Benayes, Beynat, Beyssac, Beyssenac, Bonnefond, Bort-les-Orgues, Bugeat, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, Chamberet, Chamboulive, Chameyrat, Champagnac-la-Noaille, Champagnac-la-Prune, Chanac-les-Mines, Chanteix, Chapelle-Spinasse, La Chapelle-aux-Brocs, La Chapelle-Saint-Géraud, Le Chastang, Chaumeil, Chavanac, Chaveroche, Chenailler-Mascheix, Chirac-Bellevue, Clergoux, Combressol, Concèze, Condat-sur-Ganaveix, Confolent-Port-Dieu, Cornil, Corrèze, Couffy-sur-Sarsonne, Courteix, Dampniat, Darazac, Darnets, Davignac, Egletons, L'Eglise-aux-Bois, Espagnac, Espartignac, Estivaux, Eyburie, Eygurande, Eyrein, Favars, Feyt, Forgès, Gimel-les-Cascades, Goulles, Gourdon-Murat, Grandsaigne, Gros-Chastang, Gumond, Hautefage, Le Jardin, Lacelle, Ladignac-sur-Rondelles, Lafage-sur-Sombre, Lagarde-Marc-la-Tour, Lagleygeolle, Lagraulière, Laguenne-sur-Avalouze, Lamazière-Basse, Lamazière-Haute, Lamongerie, Lanteuil, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Lestards, Liginiac, Lignareix, Lostanges, Le Lonzac, Lubersac, Madranges, Marcillac-la-Croisille, Margerides, Masseret, Maussac, Meilhards, Ménoire, Mercœur, Merlines, Mestes, Meymac, Meyrignac-l'Eglise, Millevaches, Monceaux-sur-Dordogne, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Montaignac-Saint-Hippolyte, Montgibaud, Moustier-Ventadour, Naves, Neuvic, Neuville, Orgnac-sur-Vézère, Orliac-de-Bar, Palazinges, Palisse, Pandrignes, Péret-Bel-Air, Pérols-sur-Vézère, Perpezac-le-Noir, Le Pescher, Peyrelevade, Peyrissac, Pierrefitte, Pradines, Reygade, Rilhac-Treignac, Rilhac-Xaintrie, La Roche-Canillac, Roche-le-Peyroux, Rosiers-d'Egletons, Sadroc, Saint-Angel, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-Elvert, Saint-Bonnet-l'Enfantier, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Clément, Saint-Eloy-les-Tuileries, Saint-Etienne-aux-Clos, Saint-Etienne-la-Geneste, Saint-Exupéry-les-Roches, Sainte-Fortunade, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Germain-Lavolps, Saint-Germain-les-Vergnes, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-les-Courbes, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Hilaire-Peyroux, Saint-Hilaire-Taurieux, Saint-Jal, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-le-Vendômois, Sainte-Marie-Lapanouze, Saint-Martial-de-Gimel, Saint-Martial-Entraygues, Saint-Martin-la-Méanne, Saint-Martin-Sepert, Saint-Merd-de-Lapleau, Saint-Merd-les-Oussines, Saint-Mexant, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Pardoux-Corbier, Saint-Pardoux-la-Croisille, Saint-Pardoux-le-Neuf, Saint-Pardoux-le-Vieux, Saint-Pardoux-l'Ortigier, Saint-Paul, Saint-Priest-de-Gimel, Saint-Privat, Saint-Rémy, Saint-Salvadour, Saint-Setiers, Saint-Sornin-Lavolps, Saint-Sulpice-les-Bois, Saint-Sylvain, Saint-Victour, Saint-Ybard, Saint-Yrieix-le-Déjalat, Salon-la-Tour, Sarran, Sarroux - Saint Julien, Ségur-le-Château, Seilhac, Sérandon, Sérilhac, Servières-le-Château, Sexcles, Sornac, Soudaine-Lavinadière, Soudeilles, Soursac, Tarnac, Thalamy, Toy-Viam, Treignac, Troche, Tudeils, Tulle, Ussel, Uzerche, Valiergues, Veix, Veyrières, Viam, Vigeois, Vitrac-sur-Montane.

2.5.   Lubatud viinamarjasortide loetelu muutmine

Viinamarjasorte käsitlevad sätted on läbi vaadatud, et muuta need täpsemaks ja sätestada lubatud sortide täielik loetelu, võttes arvesse istutatud sorte ja praegusi tavasid. Tootespetsifikaadi punktist 5 („Viinamarjasordid“) on välja jäetud viide kindlaksmääratud viinamarjasortide loetelule ning samuti ei tehta enam vahet teiseste ja peamiste viinamarjasortide vahel. Seega on lubatud viinamarjasortide loetelu nüüd lühem.

| — | Roosade veinide puhul ei ole viinamarjasortide loetelu kindlaks määratud. Punaste veinide kohta on koostatud ühisnimekiri, mis vastab punaste veinide tootmiseks kasutatavate peamiste viinamarjasortide varasemale loetelule, millele on lisatud sordid 'Fer N', 'Jurançon N', 'Gamay N', 'Pinot N', 'Tannat N'. |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul ei ole viinamarjasortide loetelu kindlaks määratud. Punaste veinide kohta on koostatud ühisnimekiri, mis vastab punaste veinide tootmiseks kasutatavate peamiste viinamarjasortide varasemale loetelule, millele on lisatud sordid 'Fer N', 'Jurançon N', 'Gamay N', 'Pinot N', 'Tannat N'.

| — | Valgete veinide puhul on lisatud peamiste viinamarjasortide varasemasse loetellu kantud sordid, mida on rikastatud sortidega 'Sauvignon gris G' ja 'Muscat à petits grains blancs B'. |
| --- | --- |

—

Valgete veinide puhul on lisatud peamiste viinamarjasortide varasemasse loetellu kantud sordid, mida on rikastatud sortidega 'Sauvignon gris G' ja 'Muscat à petits grains blancs B'.

Need sordid on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Põhisordid“.

2.6.   Malolaktiline kääritamine vaiksete punaste veinide puhul

Lisatud on kohustus, et punased veinid peavad olema vabasse ringlusse lubamise etapis lõpetanud malolaktilise käärimise, nii et õunhappe tase on maksimaalselt 0,4 g/l, ja seda kahel põhjusel:

| — | malolaktiline käärimine muudab veinid mahedamaks ja ümaramaks, |
| --- | --- |

—

malolaktiline käärimine muudab veinid mahedamaks ja ümaramaks,

| — | veinide stabiilsuse ja kvaliteedi huvides, kuna vastasel korral võib malolaktiline käärimine jätkuda ka pärast veini pudelisse villimist. |
| --- | --- |

—

veinide stabiilsuse ja kvaliteedi huvides, kuna vastasel korral võib malolaktiline käärimine jätkuda ka pärast veini pudelisse villimist.

Muudetud on tootespetsifikaadi I peatüki punkti 9 ja see mõjutab koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“.

2.7.   Seos piirkonnaga

Selleks et viia see kooskõlla nimetuse muutumise, geograafilise piirkonna läbivaatamise ning täiendavat märget „pärast korjamist õlgedel kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein“ kandvate veinide ja vahuveinidega seotud sätete tühistamisega, on üle vaadatud seos päritolupiirkonnaga.

Muudetud on tootespetsifikaadi I peatüki punkti 11 ja see mõjutab koonddokumenti punkti 8.

2.8.   Tehnilise vea parandamine

Parandatud on tehniline viga, mis puudutas tootespetsifikaadi 3. peatükis esitatud kontrolliasutuse nime: tootespetsifikaadi 2011. aastal esitatud versioonis oli 3. peatüki esimeses lõigus Qualisud ja sama peatüki teises lõigus märgitud Qualifrance.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

2.9.   Redaktsioonilised parandused

Kõigil juhtudel on lauseosasse „üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid“ lisatud sõnad „viinapuu küljes“. Tegemist on sõnastuse täpsustusega. See lisatakse üksnes koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“. Koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ täiendatakse nende toodete puhul kahe üksikasjaga:

| — | lisatakse koonddokumendi punktis „Veinivalmistamise eritavad“ juba esinev lause „keelatud on kasutada rikastamis- või kontsentreerimismeetodeid, nagu ahjude või kuivatuskambrite kasutamine, krüokontsentratsioon või pöördosmoos“; |
| --- | --- |

—

lisatakse koonddokumendi punktis „Veinivalmistamise eritavad“ juba esinev lause „keelatud on kasutada rikastamis- või kontsentreerimismeetodeid, nagu ahjude või kuivatuskambrite kasutamine, krüokontsentratsioon või pöördosmoos“;

| — | täpsustatakse organoleptilist kirjeldust: need on poolmagusad ja magusad valged veinid, mis on tootespetsifikaadi punktis 3.3 „Organoleptiline kirjeldus“ esitatud kirjelduse kohaselt väga aromaatsed, mee ja või nootidega. |
| --- | --- |

—

täpsustatakse organoleptilist kirjeldust: need on poolmagusad ja magusad valged veinid, mis on tootespetsifikaadi punktis 3.3 „Organoleptiline kirjeldus“ esitatud kirjelduse kohaselt väga aromaatsed, mee ja või nootidega.

2.10.   Veinide kirjeldus

Veinide kirjeldus on läbi vaadatud, et seda täiendada.

See tootespetsifikaadi muudatus mõjutab koonddokumenti punkti 4.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Pays de Brive

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Punased, roosad ja valged rahulikud veinid

LÜHIKIRJELDUS

Kuivadele kahvatukollase värvusega ja rohelise varjundiga valgetele veinidele on iseloomulik lillede ja puuviljade aroom. Maitse poolest on need veinid puuviljased ja mineraalsed, tugevad ja elavad. Kergelt magusa maitsega poolkuivad valged veinid on õlgkollase värvusega, milles on aimata rohelisi varjundeid. Lõhnale on iseloomulik kollaste puuviljade ja tsitrusviljade aroom. Need veinid on puuviljased ja pehmed, kuid siiski teatava erksa joonega. Punastele veinidele on sageli iseloomulik rubiinpunane kuni granaatpunane värvus, millel on rohkem või vähem väljendunud violetne varjund. Kiltkivist pinnasel kasvanud viinamarjadest valmistatud punased veinid on tugevad ja elavad, mustsõstra ja vürtside aroomiga. Savi-lubjamuldadel kasvanud viinamarjadest valmistatud punased veinid on mahedad ja harmoonilised ning neil on suhkrustatud puuviljade aroom. Punased veinid peavad olema lõpetanud malolaktilise käärimise, välja arvatud veinid, millele on lisatud märge primeur või nouveau. Turulelaskmise etapis ei tohi ühegi punase veinipartii õunhappesisaldus ületada 0,4 g/l. Roosade veinide värvus võib ulatuda erksast kuni tagasihoidlikumani. Neil on lillede ja kollaste puuviljade lõhn. Maitse poolest on veinid värsked, kuid olenevalt veinist veidi erineva magususega. Kui konkreetseid määrasid ei ole täpsustatud, peetakse kinni kehtivates ELi õigusnormides sätestatud piirmääradest.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid

LÜHIKIRJELDUS

Poolmagusaid ja magusaid valgeid veine (viinapuu küljes üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid) iseloomustab mahe kollane värvus, kuldse varjundiga läige ja rikkalik aroom, mis põhineb puuviljastel (küdoonia, virsik), lillede, mee ja võistel nüanssidel. Ümmargust ja rikkalikku maitset mõjutab erinev suhkrusisaldus. Väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti; suhkrute sisaldus pärast kääritamist on kuni 51 grammi liitri kohta Kui konkreetseid määrasid ei ole täpsustatud, peetakse kinni kehtivates ELi õigusnormides sätestatud piirmääradest.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistamise eritavad

Veinivalmistamise eritava

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide puhul on keelatud kasutada rikastamis- või kontsentreerimismeetodeid, nagu ahjude või kuivatuskambrite kasutamine, krüokontsentratsioon või pöördosmoos.

b.   Maksimaalne saagikus

1.   Vaiksed veinid ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid

80 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega veini „Pays de Brive“ valmistamine toimuvad järgmistes Corrèze’i departemangu kommuunides:

Allassac, Altillac, Astaillac, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Bilhac, Branceilles, Brignac la Plaine, Brive la Gaillarde, Chabrignac, La Chapelle-aux-Saints, Chartrier-Ferrière, Chasteaux, Chauffour-sur-Vell, Collonges-la-Rouge, Cosnac, Cublac, Curemonte, Donzenac, Estivals, Jugeals-Nazareth, Juillac, Larche, Lascaux, Ligneyrac, Liourdres, Lissac-sur-Couze, Louignac, Malemort, Mansac, Marcillac-la-Croze, Meyssac, Nespouls, Noailhac, Noailles, Nonards, Objat, Perpezac le Blanc, Puy-d'Arnac, Queyssac-les-Vignes, Rosier de Juillac, Saillac, Saint Aulaire, Saint-Bazile-de-Meyssac, Saint Bonnet la Riviere, Saint-Cernin-de-Larche, Saint Cyprien, Saint Cyr la Roche, Sainte-Féréole, Saint-Julien-Maumont, Saint Pantaléon de Larche, Saint Robert, Saint-Solve, Saint Viance, Ségonzac, Sioniac, Turenne, Ussac, Varetz, Vars sur Roseix, Végennes, Vignols, Voutezac, Yssandon.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Seos(t)e kirjeldus

Corrèze’i departemangust edelas asuv Brive’i jõgikond moodustab loode-kagusuunalise 60 km pikkuse ja 10–20 km laiuse nööpaugukujulise ala. Selle looduslikud piirid põhjas ja idas on kristallilise aluspõhjaga Keskmassiiv, edelas Périgord Blanc ning lõunas Marteli lubjakiviplatoo.

Selles madalas ja tuulte eest hästi kaitstud piirkonnas on lõunapoolne ookeaniline kliima, mis meenutab Akvitaania kliimat, ja sademete hulk on väike. Suved on soojad ja talved mõõdukalt külmad, probleemiks võivad osutuda hiliskevadised ja varasügisesed külmad

Piirkond on nagu mosaiik, kus kirdest edelasse vaadatuna tulevad esile liivakivil või kiltkivil laiuvad happelised pruunmullad, lubjamerglil olevad lubjarohked pruunmullad ja Causse’is asuvad õhukesed lubjarohked pruunmullad.

Olenemata sellest, kas tegemist on kristallilisel aluspõhjal asuvate savi-lubjakivi-, kiltkivi- või lammimuldadega, saab neilt aladelt väga väljendusrikka maitsega veine.

Põhjusliku seose aluseks on omadused, mida saab omistada toote geograafilisele päritolule. Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud eri toodete põhjuslik seos tootmispiirkonnaga seisneb selles, et viinamarjasordid on mulla omadustega hästi kohanenud ja see väljendub eriti iseloomulikult ka veinides. Seega:

| — | on punastele veinidele sageli iseloomulik rubiinpunase kuni granaatpunase värvusega vähem või rohkem intensiivne violetne varjund. Kilt- ja liivakivist pinnasel kasvanud ning sorti 'Merlot' ja 'Cabernet franc' kuuluvatest viinamarjadest valmistatud punased veinid on tugevad ja elavad, mustsõstra ja vürtside aroomiga. Savi-lubjakivimuldadel kasvanud ja sorti 'Cabernet franc', 'Gamay' ja 'Merlot' kuuluvatest viinamarjadest valmistatud punased veinid on mahedad ja harmoonilised ning neil on suhkrustatud puuviljade aroom; |
| --- | --- |

—

on punastele veinidele sageli iseloomulik rubiinpunase kuni granaatpunase värvusega vähem või rohkem intensiivne violetne varjund. Kilt- ja liivakivist pinnasel kasvanud ning sorti 'Merlot' ja 'Cabernet franc' kuuluvatest viinamarjadest valmistatud punased veinid on tugevad ja elavad, mustsõstra ja vürtside aroomiga. Savi-lubjakivimuldadel kasvanud ja sorti 'Cabernet franc', 'Gamay' ja 'Merlot' kuuluvatest viinamarjadest valmistatud punased veinid on mahedad ja harmoonilised ning neil on suhkrustatud puuviljade aroom;

| — | roosad veinid, mis on valmistatud kõigist piirkonnas kasvatatavatest punasesisulistest viinamarjasortidest, on heledast tumedamani ulatuva värvusega. Neil on lillede ja kollaste puuviljade lõhn. Maitse poolest eristuvad kilt- ja liivakivil kasvanud viinamarjadest saadud veinid oma värskuse poolest; |
| --- | --- |

—

roosad veinid, mis on valmistatud kõigist piirkonnas kasvatatavatest punasesisulistest viinamarjasortidest, on heledast tumedamani ulatuva värvusega. Neil on lillede ja kollaste puuviljade lõhn. Maitse poolest eristuvad kilt- ja liivakivil kasvanud viinamarjadest saadud veinid oma värskuse poolest;

| — | kuivadele kahvatukollase värvusega ja rohelise varjundiga valgetele veinidel on iseloomulik puuviljade ja lillede aroom. Savi-lubjakivimuldadel kasvanud, peamiselt sorti 'Chardonnay' ja 'Sauvignon' kuuluvatest viinamarjadest toodetud vein on värskete ja puuviljaste nüanssidega, kilt- ja liivakivil kasvanud, peamiselt sorti 'Chenin' kuuluvatest viinamarjadest toodetud veinid on elavamad ja mineraalsemate nüanssidega; |
| --- | --- |

—

kuivadele kahvatukollase värvusega ja rohelise varjundiga valgetele veinidel on iseloomulik puuviljade ja lillede aroom. Savi-lubjakivimuldadel kasvanud, peamiselt sorti 'Chardonnay' ja 'Sauvignon' kuuluvatest viinamarjadest toodetud vein on värskete ja puuviljaste nüanssidega, kilt- ja liivakivil kasvanud, peamiselt sorti 'Chenin' kuuluvatest viinamarjadest toodetud veinid on elavamad ja mineraalsemate nüanssidega;

| — | üldiselt kiltpinnasel kasvanud viinamarjadest valmistatud ja kergelt magusad poolkuivad valged veinid on õlgkollase värvusega, milles on aimata rohelisi varjundeid. Lõhna poolest iseloomustab neid kollaste puuviljade ja tsitrusviljade aroom. Need veinid on puuviljased ja pehmed, kuid viinamarjasort 'Chenin' lisab neile teatava elevuse; |
| --- | --- |

—

üldiselt kiltpinnasel kasvanud viinamarjadest valmistatud ja kergelt magusad poolkuivad valged veinid on õlgkollase värvusega, milles on aimata rohelisi varjundeid. Lõhna poolest iseloomustab neid kollaste puuviljade ja tsitrusviljade aroom. Need veinid on puuviljased ja pehmed, kuid viinamarjasort 'Chenin' lisab neile teatava elevuse;

| — | poolmagusaid ja magusaid valgeid veine (viinapuu küljes üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid) iseloomustab mahe kollane värvus, kuldse varjundiga läige ja rikkalik aroom, mis põhineb puuviljastel (küdoonia, virsik), lillede, mee ja võistel nüanssidel. Ümmargust ja rikkalikku maitset mõjutab erinev suhkrusisaldus. |
| --- | --- |

—

poolmagusaid ja magusaid valgeid veine (viinapuu küljes üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid) iseloomustab mahe kollane värvus, kuldse varjundiga läige ja rikkalik aroom, mis põhineb puuviljastel (küdoonia, virsik), lillede, mee ja võistel nüanssidel. Ümmargust ja rikkalikku maitset mõjutab erinev suhkrusisaldus.

Kuigi Corrèze’i edelaosa viinamarjakasvatuspiirkonnad on tagasihoidliku välimusega, aitavad nad kaasa põllumajanduse säilitamisele ja veiniturismi kaudu ka kogu kohaliku turismi arengule.

Veinide kvaliteet ja viinamarjaistanduste jätkusuutlikkus on tagatud tänu selliste asjast huvitatud inimeste oskusteabele ja pühendumusele, kes suudavad oma tehnikaid kohandades keskkonna nõrku kohti oma kasuks pöörata ja säilitada samal ajal veinide traditsioonilised omadused.

9.   Olulised lisatingimused

Kirjasuurus ja logo

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgisel on kaitstud geograafilise tähise (KGT) logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein).

Tähtede suurus viinamarjasordi nime puhul ei tohi olla üle kahe korra suurem kaitstud geograafilise tähise nimetuse tähtedest ja viinamarjasordi nimi peab olema kaitstud geograafilise tähisega samas vaateväljas.

Lisateave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise nimetusele võib lisada ühe või mitme viinamarjasordi nime ja/või märke primeur või nouveau. Prantsuse õigusaktide kohaselt on primeur ja nouveau sünonüümid.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7796fed6-5bfe-452f-ba94-be152bd4657f

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 15.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 96/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 96/30

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 96/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“

ELi nr: PGI-PL-02811 – 9.11.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   KGT nimetus(ed)

„Powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ valmistatakse hariliku ploomipuu (Prunus domestica L.) sordi „Węgierka Zwykła“ küpsetest viljadest, mida keedetakse paksu tumepruuni segu moodustumiseni.

Tootel „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ on paksu puuviljasegu konsistents ja see sisaldab läikivaid, tahkema pinnaga ploomikesta tükke. Toode on tumepruun, bordoopunase varjundiga, mis on seespool heledam ja sisaldab nähtavaid purpurseid ploomikesta tükke. Maitse on pisut magus ja hapu, ploomikivist tingitud kerge mõrudusega. Aroom on puuviljane, valdavalt ploomi lõhnaga ning aimata on karamelliseid ja suitsuseid noote.

Toode „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ sisaldab üksnes ploomis looduslikult sisalduvat suhkrut. Toote üldsuhkrusisaldus on 40 grammi 100 grammi toote kohta ja see võib varieeruda +/–20 %.

Tahkete koostisisade sisaldus on 40 % (Brix) ja lubatud varieerumine +/–20 %.

Toode „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ on kuumtöötlemisel saadud tugevalt paksenenud segu, millel on sobivalt pehme, määritav konsistents. Ühe kilogrammi lõpptoote valmistamiseks tuleb kasutada vähemalt 3 kilogrammi ploome.

Lõpptoodet turustatakse metallkaanega klaaspurgis. Toode on pastöriseeritud.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ valmistatakse üksnes hariliku ploomipuu (Prunus domestica L.) sordi „Węgierka Zwykła“ viljadest. Toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ kõigi partiide puhul peab toote kvaliteedi säilitamiseks vähemalt 75 % toote valmistamiseks kasutatud puuviljadest pärinema punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast. Tootjad peavad eeskätt kasutama sellest geograafilisest piirkonnast pärit toorainet.

Tänu punktis 5 kirjeldatud ilmastikutingimustele iseloomustab punktis 4 määratletud piirkonnast pärit puuvilju kõrgem loodusliku suhkru sisaldus kui väljaspool piirkonda kasvatatud viljadel ning see kajastub lõpptoote kvaliteedis. Määratletud piirkonnast pärit tooraine vähesuse korral võivad tootjad kasutada ühe partii puhul kuni 25 % ulatuses väljastpoolt piirkonda pärinevaid puuvilju, ilma et see seaks ohtu toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ kvaliteedi.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootmise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, st:

| — | tooraine hankimine (vähemalt 75 %) |
| --- | --- |

—

tooraine hankimine (vähemalt 75 %)

| — | vasest keedukatla ettevalmistamine |
| --- | --- |

—

vasest keedukatla ettevalmistamine

| — | tuleaseme ettevalmistamine |
| --- | --- |

—

tuleaseme ettevalmistamine

| — | ploomimoosi keetmine |
| --- | --- |

—

ploomimoosi keetmine

| — | ploomimoosi kurnamine (kivide eemaldamine). |
| --- | --- |

—

ploomimoosi kurnamine (kivide eemaldamine).

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tuleb pakendada ja pastöriseerida määratletud geograafilises piirkonnas, sest transpordi ajal võib toode saastuda ja see võib halvendada toote kvaliteeti. Segu ei saa transportida enne, kui see on jahtunud. Pärast jahtumist muutub see aga väga paksuks ja seetõttu on seda raske purkidesse pakendada. Lisaks võib toode uue kuumutamise käigus kõrbema minna. Seetõttu pakendatakse ploomimoos määratletud geograafilises piirkonnas purkidesse kõrgemal temperatuuril; see muudab pakendamisprotsessi lihtsamaks ja hoiab ära tarbetud õhumullid tootes. Pakendamisega väljaspool geograafilist piirkonda võib kaasneda oht, et toode „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ puutub kokku teistsuguste omadustega ploomimoosidega.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõik toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootjad peavad kasutama pakendil (purgikaanel) ühist logo (joonis 1). Alam-Wisła oru ploomimoosi tootjate konsortsium teeb logo tootjatele kättesaadavaks viisil, mis ei diskrimineeri teisi, konsortsiumisse mittekuuluvaid liikmeid.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ valmistatakse, asub Alam-Wisła orus, st Kujawy-Pomorze vojevoodkonna järgmistes maakondades: Bydgoszczi maakond (vallad Dąbrowa Chełmińska, Osielsko, Dobrcz; Bydgoszczi haldusüksus Fordon), Chełmno maakond (Chełmno linn, vallad Chełmno, Unisław, Kijewo Królewskie, Stolno), Grudziądzi maakond (Grudziądzi linn, vallad Grudziądz, Rogóźno), Świecie maakond (vallad Pruszcz, Świecie, Dragacz, Jeżewo, Warlubie, Nowe) ja Pomorze vojevoodkonna järgmised maakonnad: Kwidzyni maakond (Kwidzyn, Sadlinki, Ryjewo), Sztumi maakond (Sztumi vald) ja Tczewi maakond (vallad Pelplin ja Gniew).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ ja piirkonna vahelise seose aluseks on toote maine, mis tugineb pikaajalistele tootmistraditsioonidele, tootes kasutatud tooraine erilisele kvaliteedile ning kohalike tootjate erakordsetele oskustele.

Alam-Wisła oru erilised mulla- ja ilmastikutingimused tõid kaasa puuviljakasvatuse arengu. Alates 18. sajandist on valdav olnud hariliku ploomi (Prunus domestica L.) sort „Węgierka Zwykła“, mille kohalikku ökotüüpi iseloomustab vastupidavus halbadele kliimatingimustele ja haigustele ning kõrge suhkrusisaldus.

Geograafilisele piirkonnale on omane mudane muld (löss), kerge liivsavimuld, eri tüüpi saviliivmuld ja kõrgema vasesisaldusega pude lammimuld, mis tagavad küllusliku saagi, kõrgema happesisalduse ning puuviljades sisalduvad karotenoidid. Fenoloogiline kevad algab piirkonnas poolteist kuni kaks nädalat varem; see pikendab kasvuhooaega ning tulemuseks on küpsete viljade kõrgem loodusliku suhkru sisaldus. Väheste sademete tõttu Alam-Wisła orus kannatavad sorti „Węgierka Zwykła“ kuuluvad ploomipuud veepuuduse all ja see omakorda toob kaasa oksüdatiivse stressi. Taim piirab viljade kasvu, mille tulemuseks on suhkrute, vitamiinide, polüfenoolide, kiudainete ja mineraalide kontsentreerumine viljades ning täiendavate karotenoidide ja askorbiinhappe tekkimine.

Alam-Wisła oru muldade vasesisaldus on riigi keskmisest kõrgem. Mullas sisalduv vask parandab ploomisaagi kvaliteeti ja kvantiteeti ning suurendab sorti „Węgierka Zwykła“ kuuluvate ploomipuude vastupidavust bakteriaalsetele ja seenhaigustele. Alam-Wisła orus paiknevad viljapuuaiad ei vaja seetõttu teistes piirkondades kasvavate ploomipuudega võrreldes täiendavat kemikaalidega pritsimist.

Tänu erilisele kvaliteedile ja suurele toorainekogusele, mida on vaja 100 grammi toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootmiseks, ning pikale keetmisprotsessile, on toote looduslik suhkrusisaldus suurem kui teistel magustamata ploomimoosidel.

Toode „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ erineb teistest turul olevatest ploomimoosidest selle poolest, et selle valmistamiseks kulub peaaegu kaks korda rohkem toorainet, kui seaduses kehtestatud miinimum ette näeb (3 kilogrammi puuvilju, et valmistada 1 kilogramm toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“).

Toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ keetmine mitme tunni vältel koos ploomikividega annab tootele iseloomuliku mõruduse, mida teistel ploomimoosidel ei ole.

Töötlemise kasvule selles piirkonnas on aidanud kaasa kasvuala, mis ajaloolises mõttes on olnud teiste Poola piirkondadega võrreldes suur, ning sorti „Węgierka Zwykła“ kuuluvate ploomipuude suur saagikus. Üks vanimaid ploomide säilitamise meetodeid on nende keetmine ploomimassiks ja saadud massi paksendamine aurustamise teel kuumutatud keedukateldes. Esimesed teated puuviljade sellisest töötlemisest pärinevad 16. sajandist. Saadud toode kandis nime powidła [ploomimoos]. Toruńi etnograafiamuuseumi töötajate tehtud väliuuringud Alam-Wisła orus kinnitasid väga paljude puuviljakuivatitena kasutatud hoonete olemasolu, kusjuures kütteallikaks olid spetsiaalsed kolded, kus oli koht ka ploomimoosi keetmise katelde jaoks; see tõestab, et ka neid hooneid kasutati sel otstarbel. Sorti „Węgierka Zwykła“ kuuluvate ploomipuude viljadest keedeti moosi tervele perele ja ülejääk müüdi piirkonna suuremate linnade turgudel (nt Świecie ja Bydgoszcz). Ploomimoosi ja ploome veeti mööda Wisła jõge või transporditi hobuvankritega kuni Gdański sadamani välja.

Harilikku ploomi sordist „Węgierka Zwykła“ kasutati toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootmiseks seetõttu, et piirkonna kohalikku ökotüüpi iseloomustas suur vastupanuvõime kehvadele ilmastikutingimustele ja haigustele ning kuna ploomi viljaliha eraldus keetmisprotsessi käigus hõlpsalt kivi küljest. Ploomikivid aitasid ennetada kõrbemist ja lisasid ploomimoosi maitsele iseloomuliku mõru nüansi. Keetmisprotsessi lõpus eemaldati kivid puuviljamassist spetsiaalsete savist sõeladega, mille valmistasid pottsepad, kellest tuntuimad olid pärit Wisła jõe äärsest Grucznost (Alam-Wisła orus). Saadud moos pandi seejärel savipottidesse ja küpsetati leivaahjus. Kui ploomimoosi pinnale moodustus koorik, võeti potid ahjust välja ja neid hoiti jahedates keldrites. Sel moel valmistatud toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ oli võimalik säilitada kuni kaks aastat selle valmistamiskuupäevast, ilma et see oma maitset või lõhna kaotaks.

Pärast II maailmasõda oli ploomide eraviisiline töötlemine keelatud. Fordonis (nüüd Bydgoszczi haldusüksus) asuvast tehasest sai suurim ploomide vastuvõtja ja tehase peamiseks tooteks oli ploomimoos. Puuviljakasvatus muutus Alam-Wisła oru elanike jaoks majanduslikult oluliseks mitte üksnes soodsa mikrokliima, vaid ka Fordonis asuva töötlemisettevõtte ja kohalikus piirkonnas asuvate restoranide nõudluse tõttu ploomide järele, samuti Wisła kaubandustee läheduse tõttu. Vasest keedukatlad (poola keeles: kocioł kuprowy, ladinakeelsest sõnast cuprum: vask), segurid (poola keeles bocian) ja spetsiaalsed kolded muutusid ümbritsevate külade lahutamatuks osaks.

Ploomimoosi tootmisest Alam-Wisła orus sai ühe doktoriväitekirja teema: väitekiri pealkirjaga „Stirring the pot in Poland: traditional plum jam, regional identity, and rural development in the Lower Vistula Valley“ („Moosi maitsmine Poolas: traditsiooniline ploomimoos, piirkondlik identiteet ja maaelu areng Alam-Wisła orus“) valmis Cornelli ülikoolis. Teadustöö tulemused on näidanud, et Alam-Wisła oru valdade elanikud kasvatavad aktiivselt traditsioonilisi taimesorte ning et nende tegevus aitab kaasa elurikkuse säilitamisele ja geograafilise piirkonna sajandite jooksul vormunud eripära kaitsmisele.

Lisaks näitas Bydgoszczis asuva Kazimierz Wielki ülikooli teadustöö, milles analüüsiti kulinaarset pärandit ja turismi arengut, et just nimelt puuviljakasvatuse tulemusel saadud tootest „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ on saanud Alam-Wisła oru kaubamärk.

Toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootmine on tänini kohaliku kogukonna jaoks oluline. Seda kinnitab asjaolu, et toodet võib leida laatadelt ja arvukatelt ploomimoosi valmistamise tutvustamiseks korraldatavatelt esitlustelt, kus moosi on võimalik degusteerida ja osta. Nende seas on märkimisväärne ploomifestival Święto Śliwki, mida korraldatakse alates 2001. aastast Strzelce Dolnes ja mille puhul on tegemist väga populaarse üritusega. Paari aastaga on festival hakanud kohale meelitama kümneid tuhandeid külastajaid üle kogu Poola. Festivalist „Święto Śliwki“ on saanud kahepäevane üritus ja ajakirjanikud on andnud Alam-Wisła orule hüüdnime „Poola ploomipealinn“. Kohalik telejaam TVP Bydgoszcz ja Poola riigiraadio kohalik esindus PIK on üritust tasuta 20 aastat reklaaminud. Kujawy-Pomorze vojevoodkonna juhi amet kirjeldab turistidele mõeldud reklaammaterjalides seda üritust, viidates tootele „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“.

Arvukad artiklid kohalikus ja üleriigilises ajakirjanduses, viited raamatutele, mis kirjeldavad piirkondlikke traditsioone, ning mitu konkurssidel saadud auhinda kinnitavad seda, kui kõrgelt toodet „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ hinnatakse. Tootele „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ viidatakse Poola piirkondlike ja kohalike toodete koja väljaannetes kui tunnustatud kohalikule kaubamärgile. Konkursil Nasze Kulinarne Dziedzictwo (Meie toidupärand) on toode „Powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ pälvinud kahel korral oma kategoorias esimese auhinna. Mitu aastakümmet on toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ valmistamist reklaamitud Natura 2000 väljaannetes kui Alam-Wisła oru traditsioonilist töötlemismeetodit, samuti on seda reklaamitud keskkonnakaitse ja veevarude haldamise riikliku fondi väljaannetes. Tootega seotud kultuuripärandi säilitamiseks on Toruńis asuv etnograafiamuuseum kogunud ajaloolisi materjale ploomimoosi ja ploomide kasvatamise kohta Alam-Wisła oru piirkonnas ja avaldanud need kultuuripärandi kaitsmise vallas tehtava töö raames 2020. aastal CD-l pealkirjaga „Smażenie powideł metodą tradycyjną“ (ploomimoosi valmistamine traditsioonilisel moel). Selle algatuse näol on tegemist haridusprojektiga, millesse on kaasatud etnograafid ja toote „powidła śliwkowe z Doliny Dolnej Wisły“ tootjad, kes soovivad ploomimoosi tootmise traditsiooni elus hoidmiseks jõuda võimalikult paljude kohalike elanike ja koolideni, kus projekti tundides tutvustatakse.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/wnioski-przekazane-komisji-europejskiej

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---