# Jurnalul Oficial C 297/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 297 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 623 septembrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 297

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 623 septembrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 297/01 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei pentru perioada 2021-2030 | 1 |
| 2019/C 297/02 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei pentru perioada 2021-2030 | 5 |
| 2019/C 297/03 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei pentru perioada 2021-2030 | 9 |
| 2019/C 297/04 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei pentru perioada 2021-2030 | 13 |
| 2019/C 297/05 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei pentru perioada 2021-2030 | 17 |
| 2019/C 297/06 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei pentru perioada 2021-2030 | 21 |
| 2019/C 297/07 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei pentru perioada 2021-2030 | 25 |
| 2019/C 297/08 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Greciei pentru perioada 2021-2030 | 29 |
| 2019/C 297/09 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei pentru perioada 2021-2030 | 33 |
| 2019/C 297/10 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Franței pentru perioada 2021-2030 | 36 |
| 2019/C 297/11 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Croației pentru perioada 2021-2030 | 40 |
| 2019/C 297/12 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Italiei pentru perioada 2021-2030 | 44 |
| 2019/C 297/13 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului pentru perioada 2021-2030 | 48 |
| 2019/C 297/14 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei pentru perioada 2021-2030 | 52 |
| 2019/C 297/15 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei pentru perioada 2021-2030 | 56 |
| 2019/C 297/16 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului pentru perioada 2021-2030 | 60 |
| 2019/C 297/17 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei pentru perioada 2021-2030 | 64 |
| 2019/C 297/18 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Maltei pentru perioada 2021-2030 | 68 |
| 2019/C 297/19 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos pentru perioada 2021-2030 | 72 |
| 2019/C 297/20 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Austriei pentru perioada 2021-2030 | 76 |
| 2019/C 297/21 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei pentru perioada 2021-2030 | 80 |
| 2019/C 297/22 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei pentru perioada 2021-2030 | 84 |
| 2019/C 297/23 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al României pentru perioada 2021-2030 | 88 |
| 2019/C 297/24 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei pentru perioada 2021-2030 | 92 |
| 2019/C 297/25 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei pentru perioada 2021-2030 | 96 |
| 2019/C 297/26 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei pentru perioada 2021-2030 | 100 |
| 2019/C 297/27 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Suediei pentru perioada 2021-2030 | 104 |
| 2019/C 297/28 | Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit pentru perioada 2021-2030 | 108 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comisia Europeană

2019/C 297/01

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei pentru perioada 2021-2030

1

2019/C 297/02

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei pentru perioada 2021-2030

5

2019/C 297/03

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei pentru perioada 2021-2030

9

2019/C 297/04

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei pentru perioada 2021-2030

13

2019/C 297/05

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei pentru perioada 2021-2030

17

2019/C 297/06

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei pentru perioada 2021-2030

21

2019/C 297/07

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei pentru perioada 2021-2030

25

2019/C 297/08

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Greciei pentru perioada 2021-2030

29

2019/C 297/09

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei pentru perioada 2021-2030

33

2019/C 297/10

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Franței pentru perioada 2021-2030

36

2019/C 297/11

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Croației pentru perioada 2021-2030

40

2019/C 297/12

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Italiei pentru perioada 2021-2030

44

2019/C 297/13

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului pentru perioada 2021-2030

48

2019/C 297/14

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei pentru perioada 2021-2030

52

2019/C 297/15

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei pentru perioada 2021-2030

56

2019/C 297/16

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului pentru perioada 2021-2030

60

2019/C 297/17

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei pentru perioada 2021-2030

64

2019/C 297/18

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Maltei pentru perioada 2021-2030

68

2019/C 297/19

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos pentru perioada 2021-2030

72

2019/C 297/20

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Austriei pentru perioada 2021-2030

76

2019/C 297/21

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei pentru perioada 2021-2030

80

2019/C 297/22

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei pentru perioada 2021-2030

84

2019/C 297/23

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al României pentru perioada 2021-2030

88

2019/C 297/24

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei pentru perioada 2021-2030

92

2019/C 297/25

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei pentru perioada 2021-2030

96

2019/C 297/26

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei pentru perioada 2021-2030

100

2019/C 297/27

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Suediei pentru perioada 2021-2030

104

2019/C 297/28

Recomandarea Comisiei din 18 iunie 2019 privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit pentru perioada 2021-2030

108

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comisia Europeană

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/1

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/01)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Belgia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Belgia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național privind energia și clima al Belgiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe această evaluare. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național privind energia și clima al Belgiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe această evaluare.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Belgia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Belgia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Belgia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Belgia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei (6).

| (13) | Belgia a notificat un proiect de plan național privind energia și clima însoțit de un proiect de plan federal, de patru proiecte de planuri regionale și de câteva anexe suplimentare. Deși pot fi anexate documente suplimentare, planul național final privind energia și clima trebuie să conțină toate elementele prevăzute de regulament, inclusiv toate informațiile necesare pentru evaluarea nivelurilor de ambiție propuse și a măsurii în care planul este adecvat pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite, mai ales o perspectivă de ansamblu cuprinzătoare asupra politicilor și măsurilor, precum și o evaluare a impactului aferentă. Este nevoie de un efort substanțial și de voință politică pentru îmbunătățirea planului național integrat privind energia și clima, acesta urmând a deveni un instrument mai util pentru facilitarea cooperării dintre diferitele autorități responsabile în ceea ce privește realizarea tranziției energetice. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, obiective care sprijină realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică, precum și prin explicarea mai în detaliu a modului în care s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| --- | --- |

(13)

Belgia a notificat un proiect de plan național privind energia și clima însoțit de un proiect de plan federal, de patru proiecte de planuri regionale și de câteva anexe suplimentare. Deși pot fi anexate documente suplimentare, planul național final privind energia și clima trebuie să conțină toate elementele prevăzute de regulament, inclusiv toate informațiile necesare pentru evaluarea nivelurilor de ambiție propuse și a măsurii în care planul este adecvat pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite, mai ales o perspectivă de ansamblu cuprinzătoare asupra politicilor și măsurilor, precum și o evaluare a impactului aferentă. Este nevoie de un efort substanțial și de voință politică pentru îmbunătățirea planului național integrat privind energia și clima, acesta urmând a deveni un instrument mai util pentru facilitarea cooperării dintre diferitele autorități responsabile în ceea ce privește realizarea tranziției energetice. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, obiective care sprijină realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică, precum și prin explicarea mai în detaliu a modului în care s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. O altă contribuție benefică ar fi o mai bună integrare a politicilor referitoare la economia circulară, cu sublinierea beneficiilor acestor politici în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. O altă contribuție benefică ar fi o mai bună integrare a politicilor referitoare la economia circulară, cu sublinierea beneficiilor acestor politici în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Belgia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Belgia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Belgiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA BELGIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A completa informațiile privind politicile și măsurile necesare pentru atingerea țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 35 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, în care vor trebui să aibă loc majoritatea reducerilor, furnizând detalii suplimentare privind amploarea, calendarele și impacturile preconizate ale respectivelor politici și măsuri. A specifica modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030 până la cel puțin 25 %, aceasta fiind contribuția Belgiei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A indica politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Mai mult, a asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului Belgiei privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care intenționează Belgia să realizeze și să mențină această pondere de referință. A intensifica eforturile în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, precum și eforturile de a majora ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor și de a diversifica aceste surse. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța nivelul de ambiție privind eficiența energetică prin reducerea consumului final de energie, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A justifica politicile și măsurile propuse printr-o evaluare a impactului și printr-un set mai detaliat de informații privind amploarea și calendarul de punere în aplicare pentru perioada 2021-2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A identifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al interconexiunilor și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica cooperarea regională deja excelentă din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, în special pe baza declarației politice din 4 martie 2019, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A îmbunătăți cuantificarea informațiilor mai ales calitative referitoare la nevoile de investiții și a completa aceste informații cu ajutorul unei evaluări cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, inclusiv din perspectivă cantitativă. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, inclusiv în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de detalii suplimentare privind măsurile existente și potențiale și privind planurile referitoare la sărăcia energetică și impactul preconizat al acestora, finalizând totodată analiza prevăzută de Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 211.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1000 final.

4

(5)  COM (2019) 501 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/5

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/02)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Bulgaria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 15 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 15 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (4) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(4)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (5) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(5)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (6) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (7) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (8) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Bulgaria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Bulgaria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(8)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Bulgaria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Bulgaria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (9) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(9)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (10) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(10)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (11) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(11)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (12) | Planurile naționale integrate privind energia și clima oferă oportunitatea definirii în mod coerent a politicilor și măsurilor pe termen lung, ținând seama de interconexiunile care rezultă între dimensiuni în ceea ce privește potențialele sinergii sau riscuri. Deși politicile și măsurile descrise în proiectul de plan par a ține seama de unele interconexiuni, evaluarea interconexiunilor dintre toate cele cinci dimensiuni ar trebui consolidată și mai mult în planul final. Analiza ar putea include estimări cantitative și ar trebui să cuprindă, de asemenea, eventualele interacțiuni negative dintre politici și măsuri și să arate modul în care intenționează Bulgaria să le abordeze. În special, sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate” impun o evaluare suplimentară. De asemenea, ar trebui analizat în continuare rolul eficienței energetice în ceea ce privește rezolvarea problemei sărăciei energetice. Un element important care trebuie evaluat în continuare în planul final, inclusiv prin prisma costurilor și a competitivității, este interacțiunea dintre continuarea planificată a producției de energie electrică pe bază de cărbune și utilizarea sporită a gazului, pe de o parte, și dimensiunea referitoare la decarbonizare, pe de altă parte. Un alt element este impactul utilizării biomasei asupra absorbțiilor contabilizate rezultate din exploatarea terenurilor și din silvicultură. Legătura dintre producția de energie electrică și implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon ar trebui să fie abordată mai detaliat în cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate. |
| --- | --- |

(12)

Planurile naționale integrate privind energia și clima oferă oportunitatea definirii în mod coerent a politicilor și măsurilor pe termen lung, ținând seama de interconexiunile care rezultă între dimensiuni în ceea ce privește potențialele sinergii sau riscuri. Deși politicile și măsurile descrise în proiectul de plan par a ține seama de unele interconexiuni, evaluarea interconexiunilor dintre toate cele cinci dimensiuni ar trebui consolidată și mai mult în planul final. Analiza ar putea include estimări cantitative și ar trebui să cuprindă, de asemenea, eventualele interacțiuni negative dintre politici și măsuri și să arate modul în care intenționează Bulgaria să le abordeze. În special, sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate” impun o evaluare suplimentară. De asemenea, ar trebui analizat în continuare rolul eficienței energetice în ceea ce privește rezolvarea problemei sărăciei energetice. Un element important care trebuie evaluat în continuare în planul final, inclusiv prin prisma costurilor și a competitivității, este interacțiunea dintre continuarea planificată a producției de energie electrică pe bază de cărbune și utilizarea sporită a gazului, pe de o parte, și dimensiunea referitoare la decarbonizare, pe de altă parte. Un alt element este impactul utilizării biomasei asupra absorbțiilor contabilizate rezultate din exploatarea terenurilor și din silvicultură. Legătura dintre producția de energie electrică și implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon ar trebui să fie abordată mai detaliat în cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate.

| (13) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi o analiză cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, inclusiv din punctul de vedere al decarbonizării sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Planul ar putea fi îmbunătățit prin evidențierea domeniilor cu avantaje competitive și provocări potențiale, prin definirea, pe baza acestora, a unor obiective, politici și măsuri, precum și prin stabilirea unor legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. Ar putea fi evidențiate și mai mult interacțiunile cu economia circulară și, în special, relevanța acesteia pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(13)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi o analiză cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, inclusiv din punctul de vedere al decarbonizării sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Planul ar putea fi îmbunătățit prin evidențierea domeniilor cu avantaje competitive și provocări potențiale, prin definirea, pe baza acestora, a unor obiective, politici și măsuri, precum și prin stabilirea unor legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. Ar putea fi evidențiate și mai mult interacțiunile cu economia circulară și, în special, relevanța acesteia pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (14) | Recomandările Comisiei pentru Bulgaria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(14)

Recomandările Comisiei pentru Bulgaria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA BULGARIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 27 %, aceasta fiind contribuția Bulgariei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta politici și măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Bulgariei și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind cadrul favorabil pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului de energie primară, cât și a consumului final de energie, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea îndeplinirii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri adecvate care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A justifica politicile și măsurile propuse printr-o evaluare a impactului și printr-un set mai detaliat de informații privind cuantificarea impacturilor, prin prisma economiilor de energie preconizate, și privind calendarul de punere în aplicare. A oferi mai multe detalii privind modul în care urmează a fi îmbunătățit sistemul său de obligații în ceea ce privește economiile de energie, astfel încât acesta să permită obținerea rezultatelor preconizate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica o strategie solidă de diversificare a surselor de gaze, care să includă proiectele de infrastructură subiacentă relevante și contribuțiile lor. A detalia strategia de aprovizionare pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special prin prisma extinderii prevăzute a capacității sale de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe competitive angro și cu amănuntul, atât prin stimularea concurenței în interiorul țării, inclusiv prin realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață, cât și prin eliminarea barierelor din calea comerțului transfrontalier. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A clarifica obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite de acum și până în 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica cooperarea regională cu statele membre învecinate și în interiorul cadrelor de cooperare regionale stabilite, precum Grupul la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), inclusiv în ceea ce privește energia din surse regenerabile și dimensiunile referitoare la eficiența energetică și la cercetare, inovare și competitivitate, și ținând seama de provocările comune și obiectivele convenite. Există un potențial semnificativ pentru aprofundarea cooperării în scopul evoluțiilor viitoare în sectorul energiei electrice, inclusiv nevoia de a se acorda ponderi sporite surselor regenerabile de energie și transporturilor nepoluante, ceea ce ar putea avea un impact asupra interconectării rețelelor de energie electrică și a comerțului în regiune. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A furniza o privire de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, ale obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate și îndeosebi ținând seama de impacturile tranziției asupra sectoarelor mari consumatoare de cărbune și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1001 final/2.

4

(5)  COM (2019) 502 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/9

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/03)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Cehia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Cehia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (4) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(4)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (5) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(5)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (6) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (7) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (8) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Republica Cehă (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Republica Cehă (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(8)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Republica Cehă (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Republica Cehă (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (9) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(9)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (10) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(10)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (11) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(11)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (12) | Interconexiunile dintre dimensiunile uniunii energetice sunt vizibile în proiectul de plan, dar nu sunt menționate în mod explicit. În planul final, Republica Cehă ar trebui să detalieze interconexiunile menționate dintre diferitele dimensiuni din cadrul uniunii energetice, identificând sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu privind biocombustibilii și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura. De asemenea, ar trebui explorate mai în profunzime sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, inclusiv în raport cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivului național privind siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, fiind recomandată includerea unor calendare clare. Un element important de care ar trebui să se țină mai mult seama în planul final este planificarea unei tranziții juste în ceea ce privește regiunile carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(12)

Interconexiunile dintre dimensiunile uniunii energetice sunt vizibile în proiectul de plan, dar nu sunt menționate în mod explicit. În planul final, Republica Cehă ar trebui să detalieze interconexiunile menționate dintre diferitele dimensiuni din cadrul uniunii energetice, identificând sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu privind biocombustibilii și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura. De asemenea, ar trebui explorate mai în profunzime sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, inclusiv în raport cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivului național privind siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, fiind recomandată includerea unor calendare clare. Un element important de care ar trebui să se țină mai mult seama în planul final este planificarea unei tranziții juste în ceea ce privește regiunile carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (13) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(13)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (14) | Recomandările Comisiei pentru Republica Cehă sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(14)

Recomandările Comisiei pentru Republica Cehă sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Cehiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA CEHIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Cehiei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul final o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul Cehiei în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A include măsuri de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A identifica mai clar politicile și măsurile a căror adoptare este planificată pentru perioada 2021-2030, inclusiv pe baza evaluării impacturilor lor preconizate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A include proiecții privind mixul energetic viitor, inclusiv privind sursele regenerabile de gaze, și măsurile planificate în ceea ce privește reziliența sistemului energetic, măsurile care vizează cererea, securitatea cibernetică și infrastructura critică. A prezenta politici și măsuri mai detaliate care să vizeze sporirea diversificării aprovizionării cu gaze naturale din țări terțe. A specifica, în plus, măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special prin prisma dezvoltării capacității de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri noi și planificate bine definite. A stabili potențialul în ceea ce privește gazele din surse regenerabile. A include în planul final o evaluare generală a măsurilor existente și viitoare legate de dezvoltarea concurenței. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele sale naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A continua abordarea deja excelentă în ceea ce privește cooperarea regională în cadrul Grupului de la Vișegrad, care implică Cehia, Slovacia, Polonia și Ungaria, precum și dialogurile bilaterale cu alte state membre. Această cooperare ar trebui să includă teme precum integrarea mai accentuată în piața internă a energiei, măsurile legate de evaluarea adecvanței sistemului din punctul de vedere al continuării planificate a unei piețe de capacități, tranziția justă, decarbonizarea și utilizarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile, inclusiv impacturile rezultate asupra sistemului energetic și a comerțului transfrontalier de energie electrică. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A-și extinde analiza referitoare la nevoile și sursele de investiții – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată în cazul anumitor politici – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să analizeze în special impactul tranziției energetice a populațiilor afectate de renunțarea treptată la cărbune sau de ajustările din alte sectoare energointensive și să stabilească o legătură cu cadrul strategic al Cehiei, ReStart, care promovează tranziția justă a regiunilor carbonifere din Cehia. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 214.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1002 final.

4

(5)  COM (2019) 503 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 214.

6

(7)  SWD(2019) 214.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/13

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/04)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 288,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Danemarca a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Danemarca a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare este publicată (2) împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare este publicată (2) împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Danemarca (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Danemarca (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Danemarca (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Danemarca (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Danemarca ar trebui să țină seama de sinergiile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, inclusiv prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Pentru a se asigura îndeplinirea în condiții de bună gestionare a obiectivului ca energia electrică consumată în 2030 să fie 100 % din surse regenerabile, planul final ar trebui să abordeze, de asemenea, elemente importante precum: informații suplimentare referitoare la obiective specifice privind răspunsul părții de consum, agregarea, flexibilitatea sistemului, rețelele inteligente, stocarea, producerea distribuită, protecția consumatorilor și competitivitatea în sectorul de energie cu amănuntul. Este important ca planul final complet să includă o descriere detaliată a tuturor subvențiilor pentru energie, precum și o descriere a politicilor și măsurilor naționale pentru renunțarea treptată la subvențiile respective, în special în ceea ce privește combustibilii fosili, cu calendarele aferente. De asemenea, o îmbunătățire a planului ar fi furnizarea de informații referitoare la modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Danemarca ar trebui să țină seama de sinergiile dintre cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, inclusiv prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Pentru a se asigura îndeplinirea în condiții de bună gestionare a obiectivului ca energia electrică consumată în 2030 să fie 100 % din surse regenerabile, planul final ar trebui să abordeze, de asemenea, elemente importante precum: informații suplimentare referitoare la obiective specifice privind răspunsul părții de consum, agregarea, flexibilitatea sistemului, rețelele inteligente, stocarea, producerea distribuită, protecția consumatorilor și competitivitatea în sectorul de energie cu amănuntul. Este important ca planul final complet să includă o descriere detaliată a tuturor subvențiilor pentru energie, precum și o descriere a politicilor și măsurilor naționale pentru renunțarea treptată la subvențiile respective, în special în ceea ce privește combustibilii fosili, cu calendarele aferente. De asemenea, o îmbunătățire a planului ar fi furnizarea de informații referitoare la modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize și mai cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, inclusiv din punctul de vedere al decarbonizării sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. În continuarea strategiei de exportare a tehnologiilor energetice, planul final ar putea include obiective măsurabile pentru viitor, precum și politicile și măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor respective. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea evidenția economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni ambițioase legate de economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize și mai cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, inclusiv din punctul de vedere al decarbonizării sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. În continuarea strategiei de exportare a tehnologiilor energetice, planul final ar putea include obiective măsurabile pentru viitor, precum și politicile și măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor respective. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea evidenția economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni ambițioase legate de economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Danemarca sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Danemarca sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Danemarcei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA DANEMARCA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A clarifica modul în care intenționează să-și atingă ținta stabilită pentru 2030 de reducere cu 39 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv prin instituirea unor politici suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor în sectorul construcțiilor, prin definirea mai în detaliu a politicilor planificate în ceea ce privește transporturile și prin specificarea modului în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii și sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 55 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Danemarcei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, cu politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A clarifica, printre altele, nivelul traiectoriei orientative care cuprinde toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A prezenta, de asemenea, traiectorii și măsurile aferente în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Danemarcei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să contracareze efectele probabile ale reducerii substanțiale a nivelurilor finanțării pentru eficiența energetică și efectele reducerilor convenite ale impozitării energiei și care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A include noi măsuri concepute și capabile să ducă la realizarea economiilor de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE. Acest lucru este deosebit de important având în vedere decizia Danemarcei de a renunța la sistemul său de obligații în ceea ce privește eficiența energetică, decizie care ar implica reducerea finanțării disponibile pentru acțiunile consumatorilor finali care vizează economiile de energie. A furniza clarificări privind măsurile efective capabile să ducă la atingerea nivelului de ambiție referitor la un sector al transporturilor și vehicule mai curate și mai eficiente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective clare, măsurabile și progresiste în ceea ce privește integrarea pieței. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A extinde acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, în special cu celelalte țări nordice (Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia) și baltice (Estonia, Letonia și Lituania), pentru a include și alte mecanisme de cooperare. Posibilele aspecte pentru o cooperare mai strânsă în ceea ce privește energia din surse regenerabile includ transferurile statistice planificate sau proiectele hibride bazate pe energie din surse regenerabile în cazul cărora energia electrică generată de instalații eoliene offshore este conectată la mai multe piețe. În ceea ce privește cercetarea și inovarea, aceste aspecte includ alinierea programelor de cercetare, finanțarea coordonată și identificarea sinergiilor cu alte state membre și cu programele și inițiativele Uniunii. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A extinde analiza furnizată referitoare la nevoile de investiții, pentru a cuprinde o estimare a nevoilor de investiții publice și private ale politicilor planificate în scopul îndeplinirii, până în 2030, a obiectivelor în materie de energie și climă și pentru a indica probabilele surse de finanțare a investițiilor respective. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa politicile referitoare la emisiile atmosferice și la calitatea aerului, a căror integrare este binevenită, cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1003 final.

4

(5)  COM (2019) 504 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/17

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/05)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Germania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Germania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Germania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Germania (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Germania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Germania (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Având în vedere că țintele naționale din cadrul politicii privind energia și clima prezentate în proiectul de plan sunt stabilite în mod adecvat, planul final ar putea specifica principalele interacțiuni dintre aceste ținte din punctul de vedere atât al nivelurilor de ambiție naționale, cât și al instrumentelor de politică provizorii, planificate, suplimentare și existente. Prezentarea mai în detaliu a cuplării sectoriale și a structurii de stimulente aferente din diferite sectoare ale economiei ar permite abordarea mai cuprinzătoare a coerenței politicilor și măsurilor din cadrul dimensiunilor uniunii energetice și dintre acestea. În acest context, ar putea să se aibă în vedere identificarea nevoilor de investiții din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, prevenirea impacturilor subite ale variațiilor prețurilor, prin asigurarea unei renunțări treptate la subvențiile energetice cu vizibilitate pe termen lung, precum și măsuri de atenuare a impactului asupra consumatorilor vulnerabili, prin măsuri de combatere a sărăciei energetice. O evaluare cuprinzătoare a impactului ar putea contribui la gestionarea interacțiunilor de politică, de exemplu prin cuantificarea impactului unei aprovizionări sustenabile cu biomasă în scopuri energetice asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, inclusiv prin cuantificarea riscurilor pentru securitatea energetică generate de schimbările climatice. Includerea în planul final a unei perspective de ansamblu cantitative asupra dezvoltării diferitelor surse de flexibilitate necesare pentru integrarea în sistemul de energie electrică a unei ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile ar putea contribui la abordarea mai multor interacțiuni între dimensiunile uniunii energetice. Ar putea fi incluse informații mai cuprinzătoare privind modul în care politicile și măsurile naționale din cadrul diverselor dimensiuni ale uniunii energetice țin seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere că țintele naționale din cadrul politicii privind energia și clima prezentate în proiectul de plan sunt stabilite în mod adecvat, planul final ar putea specifica principalele interacțiuni dintre aceste ținte din punctul de vedere atât al nivelurilor de ambiție naționale, cât și al instrumentelor de politică provizorii, planificate, suplimentare și existente. Prezentarea mai în detaliu a cuplării sectoriale și a structurii de stimulente aferente din diferite sectoare ale economiei ar permite abordarea mai cuprinzătoare a coerenței politicilor și măsurilor din cadrul dimensiunilor uniunii energetice și dintre acestea. În acest context, ar putea să se aibă în vedere identificarea nevoilor de investiții din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, prevenirea impacturilor subite ale variațiilor prețurilor, prin asigurarea unei renunțări treptate la subvențiile energetice cu vizibilitate pe termen lung, precum și măsuri de atenuare a impactului asupra consumatorilor vulnerabili, prin măsuri de combatere a sărăciei energetice. O evaluare cuprinzătoare a impactului ar putea contribui la gestionarea interacțiunilor de politică, de exemplu prin cuantificarea impactului unei aprovizionări sustenabile cu biomasă în scopuri energetice asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, inclusiv prin cuantificarea riscurilor pentru securitatea energetică generate de schimbările climatice. Includerea în planul final a unei perspective de ansamblu cantitative asupra dezvoltării diferitelor surse de flexibilitate necesare pentru integrarea în sistemul de energie electrică a unei ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile ar putea contribui la abordarea mai multor interacțiuni între dimensiunile uniunii energetice. Ar putea fi incluse informații mai cuprinzătoare privind modul în care politicile și măsurile naționale din cadrul diverselor dimensiuni ale uniunii energetice țin seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

| (14) | Un element suplimentar care merită o atenție sporită este competitivitatea industriei și domeniile în care Germania se bucură de atuuri concurențiale și se confruntă cu potențiale provocări pe parcursul tranziției sale energetice. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Un element suplimentar care merită o atenție sporită este competitivitatea industriei și domeniile în care Germania se bucură de atuuri concurențiale și se confruntă cu potențiale provocări pe parcursul tranziției sale energetice. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Germania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Germania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Germaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA GERMANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A specifica politici și măsuri suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales în sectorul construcțiilor, în cel al transporturilor și în cel agricol, pentru a rezolva problema decalajului semnificativ preconizat în ceea ce privește atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 38 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A prevedea politici și măsuri detaliate și cuantificate, în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a contribuției Germaniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin intermediul unei ponderi de 30 % a energiei din surse regenerabile. A prezenta traiectorii și a prevedea măsuri specifice în scopul atingerii țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A prevedea o contribuție națională suficient de ambițioasă în ceea ce privește atât consumul final de energie, cât și consumul de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate, în mod colectiv, eforturile necesare în vederea atingerii țintei Uniunii pentru 2030, și a sprijini contribuția națională prin politici și măsuri la o scară adecvată pentru a duce la realizarea economiilor de energie corespunzătoare. A identifica în mod clar politicile planificate pentru a fi adoptate și puse în aplicare în perioada 2021-2030, impacturile preconizate ale acestora, calendarul de punere în aplicare și cerințele bugetare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind renunțarea treptată la energia nucleară. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de consolidare a semnalelor pieței și de îmbunătățire a impactului efectiv al componentelor de piață asupra prețului energiei electrice. A include un calendar cu măsuri adecvate pentru a elimina congestia structurală din cadrul sistemului de energie electrică și a furniza pieței semnale eficiente privind dispecerizarea și localizarea, ca element important al planului național integrat final privind energia și clima, mai ales ca bază pentru continuarea cooperării și coordonării cu alte state membre și în scopul funcționării pieței interne a energiei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2022-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A continua cooperarea regională în cadrul respectivelor grupuri la nivel înalt și consultarea statelor membre învecinate, atât pe parcursul finalizării planului național integrat privind energia și clima, cât și pe parcursul punerii în aplicare a acestuia. A se concentra, în acest context, asupra renunțării treptate la cărbune și lignit, asupra utilizării energiei din surse regenerabile, asupra pieței interne a energiei, abordând aspecte precum nivelurile de interconectare și capacitatea în 2021 și în anii următori, asupra măsurilor de cooperare regională privind evaluarea adecvanței sistemului, asupra tranziției juste și asupra schimbărilor sistemului energetic necesare pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, care vor schimba, probabil, comerțul transfrontalier de energie electrică, făcând ca flexibilitatea sistemului să fie și mai necesară. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A-și extinde analiza privind nevoile investiționale – furnizată în contextul infrastructurii de transport de energie electrică – la o perspectivă de ansamblu asupra investiților necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A integra aspectele care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile socioeconomice ale tranziției energetice și ale renunțării treptate la cărbune sau ale adaptărilor din alte sectoare mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A descrie impacturile aferente ale obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1004 final.

4

(5)  COM (2019) 505 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD(2019) 229.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/21

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/06)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Estonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Estonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Estonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Estonia (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Estonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Estonia (5), parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Estonia ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, ținând seama de implicațiile principiului „eficiența energetică înainte de toate” asupra dimensiunilor referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Contribuția eficienței energetice la reducerea dependenței de importurile de energie și la compensarea impactului reducerii producției de energie electrică din șist bituminos este un element important în acest sens, inclusiv din perspectiva integrării unor ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile și prin prisma asigurării adecvanței viitorului sistem de producere a energiei electrice. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. Estonia ar trebui să acorde o atenție deosebită specificării stadiului de punere în aplicare a politicilor și măsurilor și precizării impacturilor acestora, precum și furnizării proiecțiilor referitoare la emisiile de gaze cu efect de seră, defalcate în funcție de sectoarele de politică (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, sectoarele vizate de partajarea eforturilor și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura). De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Estonia ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, ținând seama de implicațiile principiului „eficiența energetică înainte de toate” asupra dimensiunilor referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Contribuția eficienței energetice la reducerea dependenței de importurile de energie și la compensarea impactului reducerii producției de energie electrică din șist bituminos este un element important în acest sens, inclusiv din perspectiva integrării unor ponderi tot mai mari de energie din surse regenerabile și prin prisma asigurării adecvanței viitorului sistem de producere a energiei electrice. Impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie este un alt aspect relevant de luat în calcul. Estonia ar trebui să acorde o atenție deosebită specificării stadiului de punere în aplicare a politicilor și măsurilor și precizării impacturilor acestora, precum și furnizării proiecțiilor referitoare la emisiile de gaze cu efect de seră, defalcate în funcție de sectoarele de politică (sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, sectoarele vizate de partajarea eforturilor și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura). De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Estonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Estonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Estoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA ESTONIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A clarifica modul în care plănuiește să-și atingă ținta de reducere cu 13 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv rolul sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. Acest lucru necesită în special o analiză aprofundată a impactului combinat al politicilor planificate și aplicarea normelor de contabilizare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 42 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Estoniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A furniza detalii suplimentare privind măsurile care vizează atingerea țintei orientative pentru sectorul încălzirii și răcirii în temeiul articolului 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a garanta că se instituie măsuri adecvate pentru majorarea ponderii energiei din surse regenerabile în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Estoniei. A prevedea măsuri privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001, inclusiv privind simplificarea procedurilor administrative. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile necesare în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A include în planul final toate politicile și măsurile planificate pentru îndeplinirea obiectivului privind economiile cumulative, cu un calendar realist de punere în aplicare și o evaluare clară a nevoilor de investiții aferente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsuri pentru asigurarea adecvanței producției de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile, inclusiv măsuri privind răspunsul părții de consum și stocarea. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe cu amănuntul mai competitive și de înălțare a nivelului implicării consumatorilor pe piețele cu amănuntul. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia și Lituania); a le extinde la noi zone și a lărgi sfera geografică pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cercetării. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea proiecțiilor privind poluanții atmosferici aflate la bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin evidențierea utilizării măsurilor referitoare la eficiența energetică în scopul atenuării sărăciei energetice, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1005 final.

4

(5)  COM (2019) 506 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/25

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/07)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Irlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Irlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Irlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Irlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Irlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Irlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Irlanda ar trebui să dezvolte considerațiile din proiectul de plan referitoare la interacțiunile de politică, furnizând detalii suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Un astfel de aspect este impactul renunțării treptate la cărbune planificate și al nivelurilor tot mai mari ale energiei din surse regenerabile asupra securității energetice și asupra adecvanței sistemului de producere a energiei electrice. Un alt aspect care ar trebui dezvoltat este compatibilitatea dintre sporirea planificată a utilizării biomasei și planul privind sporirea absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Un alt element important de abordat în planul final este luarea în considerare a principiului „eficiența energetică înainte de toate” atunci când se stabilesc criteriile de eligibilitate pentru acordarea de sprijin pentru energia din surse regenerabile și atunci când se propun politici în cadrul dimensiunilor referitoare la securitatea energetică și la piața internă a energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Irlanda ar trebui să dezvolte considerațiile din proiectul de plan referitoare la interacțiunile de politică, furnizând detalii suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă a energiei. Un astfel de aspect este impactul renunțării treptate la cărbune planificate și al nivelurilor tot mai mari ale energiei din surse regenerabile asupra securității energetice și asupra adecvanței sistemului de producere a energiei electrice. Un alt aspect care ar trebui dezvoltat este compatibilitatea dintre sporirea planificată a utilizării biomasei și planul privind sporirea absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Un alt element important de abordat în planul final este luarea în considerare a principiului „eficiența energetică înainte de toate” atunci când se stabilesc criteriile de eligibilitate pentru acordarea de sprijin pentru energia din surse regenerabile și atunci când se propun politici în cadrul dimensiunilor referitoare la securitatea energetică și la piața internă a energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, alte contribuții benefice ar putea fi luarea în considerare a rolului economiei circulare, referirea la strategiile și planurile de acțiune naționale și sporirea beneficiilor și a potențialelor efecte compensatoare ale acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, alte contribuții benefice ar putea fi luarea în considerare a rolului economiei circulare, referirea la strategiile și planurile de acțiune naționale și sporirea beneficiilor și a potențialelor efecte compensatoare ale acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Irlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Irlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Irlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA IRLANDA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A prezenta măsuri suplimentare, mai ales în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, pentru a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor decalajul semnificativ preconizat în ceea ce privește atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 30 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A prezenta, drept contribuție a Irlandei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 31 %, astfel cum se indică în formula din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A stabili măsuri pentru combaterea poverii administrative și a furniza informații detaliate privind măsurile referitoare la cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul său de ambiție privind eficiența energetică, prin reducerea în termeni absoluți a nivelului consumului final de energie și a consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea îndeplinirii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A exprima contribuția finală ca valoare specifică atât pentru consumul final de energie, cât și pentru consumul de energie primară. A detalia metoda utilizată pentru estimarea economiilor de energie. Este necesară, de asemenea, indicarea investițiilor necesare pentru punerea în aplicare a politicilor privind eficiența energetică. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, în special în sectorul gazelor și petrolului, prin prisma incertitudinilor legate de retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului său național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A construi pe cadrul creat prin Cooperarea în domeniul energiei în Marea Nordului și prin inițiativa „Energie curată pentru insulele din UE”, pentru a atinge ținta referitoare la energia din surse regenerabile și pentru a asigura punerea în aplicare la timp a proiectelor de interconectare în curs. A prevedea măsuri pentru a asigura continuarea cooperării regionale cu Regatul Unit în ceea ce privește pregătirea pentru situații de urgență, capacitatea de reacție în situații de urgență în domeniul energiei electrice și securitatea aprovizionării cu gaze și petrol, în contextul deciziei Regatului Unit de a părăsi Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A prezenta impacturile asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul final ar trebui să abordeze în special impactul tranziției asupra populațiilor care trăiesc în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A completa abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, prin stabilirea unor obiective orientative pentru reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1006 final.

4

(5)  COM (2019) 507 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/29

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Greciei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/08)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Grecia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 25 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Grecia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 25 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Grecia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Grecia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Grecia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Grecia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul său final, Grecia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile planificate și măsurile evidențiate în proiectul de plan și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile. O astfel de interconexiune este constituită de sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu impactul politicilor planificate în materie de bioenergie asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. O altă interconexiune constă în sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, de exemplu prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și de siguranța alimentării cu energie. De asemenea, eficiența energetică ar putea fi luată în considerare în ceea ce privește reducerea sărăciei energetice. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul său final, Grecia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile planificate și măsurile evidențiate în proiectul de plan și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile. O astfel de interconexiune este constituită de sinergiile din cadrul dimensiunii referitoare la decarbonizare, de exemplu impactul politicilor planificate în materie de bioenergie asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. O altă interconexiune constă în sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, de exemplu prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și de siguranța alimentării cu energie. De asemenea, eficiența energetică ar putea fi luată în considerare în ceea ce privește reducerea sărăciei energetice. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | De asemenea, o contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi includerea sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, de exemplu prin intermediul unor măsuri pentru decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și al unei analize mai cuprinzătoare privind poziția actuală a acestui sector pe piața mondială care să evidențieze atuurile concurențiale și provocările potențiale. O altă contribuție benefică ar fi furnizarea unor detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră rezultate din acțiuni legate de economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, o contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi includerea sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, de exemplu prin intermediul unor măsuri pentru decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și al unei analize mai cuprinzătoare privind poziția actuală a acestui sector pe piața mondială care să evidențieze atuurile concurențiale și provocările potențiale. O altă contribuție benefică ar fi furnizarea unor detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră rezultate din acțiuni legate de economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Grecia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Grecia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Greciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA GRECIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A permite realizarea la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a contribuției de 31 % a Greciei la ținta UE privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin includerea în planul final, printre altele, a unei traiectorii orientative care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999, și a prevedea politici și măsuri detaliate și cuantificate care să îndeplinească obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001. A reconcilia obiectivele prezentate în proiectul de plan referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii cu ținta orientativă inclusă la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și obiectivele referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor cu ținta inclusă la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului de energie primară, cât și a consumului final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini aceste eforturi prin politici și măsuri care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A preciza calendarul pentru adoptarea și punerea în aplicare a politicilor prevăzute a fi instituite începând din 2020, în special în cazul noilor instrumente. Măsurile prevăzute pentru îndeplinirea obiectivului privind economiile cumulative ar trebui elaborate la o scară adecvată. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, în special în ceea ce privește gazele naturale. A include o evaluare a modului în care proiectele de infrastructură și cooperarea regională contribuie la îndeplinirea obiectivelor referitoare la securitatea energetică, utilizând cooperarea regională și flexibilitățile pentru a profita de oportunitățile oferite de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru modernizarea economiei Greciei. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A include obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru intensificarea concurenței pe piețele angro și cu amănuntul, în conformitate cu angajamentul asumat în cadrul programului bazat pe Mecanismul european de stabilitate (MES), de a reduce, până în 2020, la mai puțin de 50 % cotele pe piețele cu amănuntul și angro ale operatorului tradițional. Punerea în aplicare a modelului-țintă pentru energia electrică și a cuplării piețelor cu țările vecine, pe baza calendarelor convenite în cadrul mecanismului de supraveghere ulterior programului. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, cu Bulgaria și Cipru, precum și cu țările CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei). A consolida, în contextul inițiativei „Energie curată pentru insulele din UE”, cooperarea cu statele membre și regiunile insulare care se confruntă cu același gen de provocări geografice, climatice și legate de infrastructură și care se bucură de oportunități similare pe parcursul tranziției lor energetice. A explora potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice și a Mării Ionice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice. Schimburile regionale ar putea să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul și exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară. A utiliza, de asemenea, cooperarea bilaterală și flexibilitățile pentru a profita de oportunitățile oferite de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru modernizarea economiei Greciei. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă, al competențelor și al formării profesionale. A furniza informații mai detaliate privind proiectele de sprijinire a unei tranziții juste și echitabile, specificând forma de sprijin și impactul inițiativelor și stabilind, de asemenea, legătura cu tranziția regiunilor carbonifere, industriale sau mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 261.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1007 final.

4

(5)  COM (2019) 508 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/33

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/09)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Spania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 22 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Spania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 22 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Spania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Spania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Spania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Spania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Există o amplă coerență a obiectivelor în cadrul dimensiunilor și între dimensiuni, în special în ceea ce privește decarbonizarea și eficiența energetică. În planul său final, Spania ar trebui, de asemenea, să descrie interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate și să le cuantifice, dacă este posibil. Atenția ar putea fi concentrată asupra sinergiilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de legătura acesteia cu rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile politicilor planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la centralele nucleare, inclusiv interacțiunile strategiei referitoare la utilizarea instalațiilor din ciclul combustibilului nuclear existente în țară, cu impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie și cu impactul pătrunderii sporite a energiei din surse regenerabile asupra pieței interne. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Există o amplă coerență a obiectivelor în cadrul dimensiunilor și între dimensiuni, în special în ceea ce privește decarbonizarea și eficiența energetică. În planul său final, Spania ar trebui, de asemenea, să descrie interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate și să le cuantifice, dacă este posibil. Atenția ar putea fi concentrată asupra sinergiilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de legătura acesteia cu rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile politicilor planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la centralele nucleare, inclusiv interacțiunile strategiei referitoare la utilizarea instalațiilor din ciclul combustibilului nuclear existente în țară, cu impactul riscurilor legate de schimbările climatice asupra aprovizionării cu energie și cu impactul pătrunderii sporite a energiei din surse regenerabile asupra pieței interne. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Spania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Spania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Spaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA SPANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 42 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Spaniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și permițând realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A furniza detalii suplimentare privind măsurile de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A analiza mai în detaliu modul în care ar trebui dezvoltate în continuare măsurile actuale în vederea atingerii nivelului de ambiție referitor la realizarea economiilor de energie preconizate. Prin măsuri de acest gen va trebui să se obțină multiplicarea economiilor de energie, în comparație cu realizările actuale, iar provocările aferente unei astfel de înălțări semnificative a nivelului ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A dezvolta în continuare măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind renunțarea treptată la energia nucleară. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru gestionarea evoluției previzibile a deficitelor tarifare în sectorul energiei electrice și în cel al gazelor și a potențialelor impacturi ale măsurilor avute în vedere. A stabili o strategie și un calendar pentru progresele în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica buna cooperare regională actuală cu Franța și Portugalia pentru a cuprinde mai ales piața internă a energiei și securitatea energetică, în special interconexiunile transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în materie de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Mai exact, planul ar trebui să abordeze impacturile asupra regiunilor carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și să integreze strategia națională pentru tranziția energetică. A include o evaluare specifică a problemei sărăciei energetice, precum și eventualele obiective conexe sau politici ori măsuri specifice impuse prin Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1008 final.

4

(5)  COM (2019) 509 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/36

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Franței pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/10)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Franța a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 15 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Franța a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 15 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Franța (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Franța (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Franța (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Franța (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Franța ar trebui să țină seama de interacțiunile dintre dimensiuni. De exemplu, măsurile pentru îmbunătățirea eficienței energetice sau pentru sporirea utilizării vehiculelor electrice vor consolida securitatea aprovizionării, reducând nevoia de importuri de petrol și gaz. Proiectul de plan național integrat privind energia și clima recunoaște faptul că eficiența energetică este primul principiu care ghidează eforturile de realizare a tranziției energetice. Sunt incluse câteva interacțiuni negative între politici și măsuri în cadrul unei dimensiuni și sunt incluse câteva obiective în cadrul unei alte dimensiuni. Este nevoie de o analiză aprofundată a evoluțiilor sarcinii maxime din perioada 2021-2030, precum și de o evaluare precisă a securității energetice și a interconexiunilor și este necesară stabilirea unor obiective în consecință. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Planul final ar putea include mai multe informații privind modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Franța ar trebui să țină seama de interacțiunile dintre dimensiuni. De exemplu, măsurile pentru îmbunătățirea eficienței energetice sau pentru sporirea utilizării vehiculelor electrice vor consolida securitatea aprovizionării, reducând nevoia de importuri de petrol și gaz. Proiectul de plan național integrat privind energia și clima recunoaște faptul că eficiența energetică este primul principiu care ghidează eforturile de realizare a tranziției energetice. Sunt incluse câteva interacțiuni negative între politici și măsuri în cadrul unei dimensiuni și sunt incluse câteva obiective în cadrul unei alte dimensiuni. Este nevoie de o analiză aprofundată a evoluțiilor sarcinii maxime din perioada 2021-2030, precum și de o evaluare precisă a securității energetice și a interconexiunilor și este necesară stabilirea unor obiective în consecință. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Planul final ar putea include mai multe informații privind modul în care riscurile legate de schimbările climatice ar putea afecta aprovizionarea cu energie.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Franța sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Franța sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Franței, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA FRANȚA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 33 %, aceasta fiind contribuția Franței la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A reconcilia obiectivele referitoare la ponderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor – prezentate în proiectul de plan național integrat privind energia și clima – cu ținta orientativă inclusă la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și, respectiv, cu ținta referitoare la sectorul transporturilor de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A reexamina eforturile privind reducerea consumului de energie primară, menite a contribui la atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. Contribuția Franței în ceea ce privește consumul final de energie este suficient de ambițioasă. A include în planul național integrat final privind energia și clima detalii privind impacturile preconizate ale politicilor și măsurilor planificate, pentru a se garanta că scara de punere în aplicare a acestora va fi suficientă pentru realizarea reducerilor necesare ale consumului de energie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și informațiile privind capacitatea de producție de energie nucleară planificată. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica buna cooperare regională actuală cu Spania, Portugalia și țările din cadrul forumului pentalateral (10). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice. A continua cooperarea cu Portugalia și Spania, în special în ceea ce privește interconexiunile transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în domeniul energiei din surse regenerabile. A avea în vedere, de asemenea, intensificarea acordurilor de cooperare regională cu alte state membre, pentru a cuprinde domenii noi, precum evaluarea capacității de producție regionale și cercetarea și inovarea în privința unor tehnologii de interes comun. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, pentru a se putea evalua eventuala necesitate a stabilirii unui obiectiv orientativ referitor la reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1009 final.

4

(5)  COM (2019) 510 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

9

(10)  Austria, Belgia, Franța, Germania, Luxemburg, Țările de Jos și Elveția.

10

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/40

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Croației pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/11)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Croația a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Croația a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de faptul că Comisia trebuie să pună laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național, și de nevoia de a evita riscul întârzierii planului național al statului membru. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de faptul că Comisia trebuie să pună laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național, și de nevoia de a evita riscul întârzierii planului național al statului membru.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Croația (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Croația (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Croația (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Croația (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, ar trebui să se țină seama de coerența dintre diferitele dimensiuni. De exemplu, planurile Croației de consolidare a securității energetice prin explorarea posibilității de a mări producția internă de resurse de hidrocarburi ar trebui examinate prin prisma îndeplinirii obiectivelor legate de dimensiunea referitoare la decarbonizare și prin raportarea la principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Alte exemple sunt impactul utilizării sporite a bioenergiei asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și riscurile legate de schimbările climatice asupra securității energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, ar trebui să se țină seama de coerența dintre diferitele dimensiuni. De exemplu, planurile Croației de consolidare a securității energetice prin explorarea posibilității de a mări producția internă de resurse de hidrocarburi ar trebui examinate prin prisma îndeplinirii obiectivelor legate de dimensiunea referitoare la decarbonizare și prin raportarea la principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Alte exemple sunt impactul utilizării sporite a bioenergiei asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și riscurile legate de schimbările climatice asupra securității energetice.

| (14) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Croația sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Croația sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Croației, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA CROAȚIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 36,4 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Croației la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, cu politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a spori nivelul de ambiție în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A justifica politicile și măsurile propuse printr-o evaluare a impactului care să estimeze economiile preconizate și să ofere un calendar realist de punere în aplicare a măsurilor prevăzute. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A stabili obiective și ținte progresiste și măsurabile referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe lichide și competitive angro și cu amănuntul, atât prin stimularea concurenței în interiorul țării, inclusiv prin realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață, cât și prin eliminarea barierelor din calea comerțului transfrontalier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A continua eforturile de cooperare regională legate de planul național privind energia și clima în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei). Aceste eforturi ar putea viza mai ales aspecte precum integrarea mai accentuată în piața internă a energiei, evaluarea adecvanței sistemului, tranziția justă, decarbonizarea și utilizarea energiei din surse regenerabile. A explora potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A-și extinde analiza referitoare la costurile și la sursele investițiilor – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată în cazul unor măsuri referitoare la transporturi și la eficiența energetică – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru a-și moderniza economia cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, pentru a se putea evalua necesitatea stabilirii unui obiectiv orientativ referitor la reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1010 final.

4

(5)  COM(2019) 511 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

6

(7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 224.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/44

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Italiei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/12)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Italia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 8 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Italia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 8 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale integrate privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Italia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Italia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Italia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Italia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul său național integrat final privind energia și clima, Italia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul său de plan național integrat privind energia și clima și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă. Sunt așteptate mai multe detalii, în special privind: (i) consecințele renunțării treptate la centralele pe cărbune și evoluția preconizată a rolului gazelor în cadrul mixului energetic; (ii) modul în care urmează a fi realizată pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile; (iii) impacturile mecanismului de asigurare a capacității din Italia în ceea ce privește prețurile pentru consumatorii de energie; (iv) evoluția preconizată a subvențiilor pentru combustibilii fosili. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul său național integrat final privind energia și clima, Italia ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul său de plan național integrat privind energia și clima și să exploreze mai aprofundat interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă. Sunt așteptate mai multe detalii, în special privind: (i) consecințele renunțării treptate la centralele pe cărbune și evoluția preconizată a rolului gazelor în cadrul mixului energetic; (ii) modul în care urmează a fi realizată pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile; (iii) impacturile mecanismului de asigurare a capacității din Italia în ceea ce privește prețurile pentru consumatorii de energie; (iv) evoluția preconizată a subvențiilor pentru combustibilii fosili. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi evidențierea domeniilor cu avantaje competitive și a potențialelor provocări la nivel mondial pentru sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin furnizarea de detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni legate de economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi evidențierea domeniilor cu avantaje competitive și a potențialelor provocări la nivel mondial pentru sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin furnizarea de detalii suplimentare privind economiile de emisii de gaze cu efect de seră obținute grație unor acțiuni legate de economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Italia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Italia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Italiei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA ITALIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A susține nivelul de ambiție binevenit al Italiei pe care îl reprezintă o pondere de 30 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție privind utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001. A prevedea măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A reduce incertitudinea în materie de reglementare și complexitatea și a furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A se asigura că, în ceea ce privește eficiența energetică, instrumentele de politică esențiale ilustrate în proiectul de plan național integrat privind energia și clima vor genera economii adecvate în perioada 2021-2030. A reflecta în mod adecvat, în planul național integrat final privind energia și clima și în rapoartele intermediare următoare, actualizările și îmbunătățirile avute în vedere pentru schemele de sprijin existente. A potența aceste scheme pentru a face posibilă îndeplinirea obiectivelor indicate în ceea ce privește economiile de energie. A continua eforturile de consolidare a măsurilor privind eficiența energetică în sectorul construcțiilor (în cazul clădirilor publice și private, noi sau existente) și în sectorul transporturilor, dat fiind potențialul semnificativ, dar nevalorificat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al liniilor de interconexiune și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice. A clarifica în ce măsură evoluția preconizată în sectorul gazelor este compatibilă cu obiectivele declarate în materie de decarbonizare și cu renunțarea treptată – avută în vedere – la centralele termoelectrice pe cărbune. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective, etape și calendare clare pentru realizarea reformelor avute în vedere în cadrul piețelor energiei, mai ales în cadrul piețelor angro ale gazelor naturale, precum și în cadrul piețelor cu amănuntul ale energiei electrice și ale gazelor naturale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2021-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A desfășura consultări cu țările învecinate și în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), în scopul finalizării planului național integrat privind energia și clima. A explora mai în profunzime potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice, precum și a valorifica în continuare potențialul unei cooperări mai strânse în zona mediteraneeană. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea treptată a subvențiilor energetice, în special a celor pentru combustibilii fosili. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, inclusiv din perspectivă cantitativă. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă, al competențelor și al distribuției veniturilor, inclusiv pentru regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A completa abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, prin includerea de ținte măsurabile specifice și de detalii privind resursele financiare pentru punerea în aplicare a politicilor descrise, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1011 final.

4

(5)  COM (2019) 512 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/48

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/13)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Ciprul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 29 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Ciprul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 29 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Cipru (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Cipru (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Cipru (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Cipru (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care este publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Deși politicile și măsurile descrise în proiectul de plan par coerente, în mare, cu toate dimensiunile, Ciprul ar trebui să-și aprofundeze evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri în planul final. De asemenea, Ciprul ar trebui să furnizeze informații suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Analiza ar putea include estimări cantitative și ar trebui să cuprindă, de asemenea, eventualele interacțiuni negative dintre politici și măsuri și modul în care Ciprul intenționează să abordeze respectivele interacțiuni. Totodată, o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale ar putea fi utilă pentru politicile și măsurile singulare sau pentru grupurile de politici și măsuri cu un amplu impact asupra sistemului energetic al Ciprului și nu numai. Este vorba inclusiv despre politici legate de punerea în aplicare pe deplin a unei piețe competitive a energiei electrice, de introducerea gazelor naturale sau de interconectarea sistemului electric izolat al Ciprului. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Deși politicile și măsurile descrise în proiectul de plan par coerente, în mare, cu toate dimensiunile, Ciprul ar trebui să-și aprofundeze evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri în planul final. De asemenea, Ciprul ar trebui să furnizeze informații suplimentare privind sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Analiza ar putea include estimări cantitative și ar trebui să cuprindă, de asemenea, eventualele interacțiuni negative dintre politici și măsuri și modul în care Ciprul intenționează să abordeze respectivele interacțiuni. Totodată, o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale ar putea fi utilă pentru politicile și măsurile singulare sau pentru grupurile de politici și măsuri cu un amplu impact asupra sistemului energetic al Ciprului și nu numai. Este vorba inclusiv despre politici legate de punerea în aplicare pe deplin a unei piețe competitive a energiei electrice, de introducerea gazelor naturale sau de interconectarea sistemului electric izolat al Ciprului. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Cipru sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Cipru sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ciprului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA CIPRUL SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A clarifica atât modul în care plănuiește să-și îndeplinească ținta stabilită pentru 2030 de reducere cu 24 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, luând în considerare mai multe politici eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru perioada 2021-2030, cât și modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor și sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. O atenție deosebită ar putea fi acordată transporturilor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Ciprului la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul său de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A completa proiecțiile și scenariile care să permită evaluarea impacturilor preconizate ale noilor politici, măsuri și programe planificate referitoare la consumul de energie primară și la consumul final de energie pentru fiecare sector cel puțin până în 2040, inclusiv pentru anul 2030 și o traiectorie orientativă pentru perioada care începe în 2021. A pune un accent mai puternic asupra eficienței energetice în sectorul transporturilor, prin extinderea sferei de aplicare a măsurilor care vizează acest sector specific, având în vedere că acesta ar urma să reprezinte jumătate din energia consumată în această țară în 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri pentru sectorul gazelor, având în vedere planurile de a realiza, în viitorul apropiat, aprovizionarea cu gaze naturale a teritoriului său. A prezenta stadiul actual în ceea ce privește organizarea piețelor energiei electrice prin raportarea clară și coerentă la țintele și obiectivele descrise în dimensiunea referitoare la piața internă. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica acordurile de cooperare regională cu țara învecinată, Grecia, precum și cu alte state membre, inclusiv în cadrul dimensiunilor referitoare la piața internă, la securitatea energetică și la cercetare, inovare și competitivitate. A consolida, eventual în contextul inițiativei „Energie curată pentru insulele din UE”, cooperarea cu statele membre și regiunile insulare care se confruntă cu același gen de provocări geografice, climatice și legate de infrastructură și care se bucură de oportunități similare pe parcursul tranziției lor energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A include o secțiune cuprinzătoare care să identifice toate nevoile de investiții, defalcate în funcție de dimensiune și de subdimensiune și care să conțină, de asemenea, o descriere a metodei utilizate la estimarea surselor probabile de finanțare a investițiilor respective la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de informații suplimentare privind impactul preconizat al politicilor și măsurilor propuse în cadrul tuturor dimensiunilor asupra nivelului sărăciei energetice în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 223.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1012 final.

4

(5)  COM (2019) 513 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 223.

6

(7)  SWD(2019) 223.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/52

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/14)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Letonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Letonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 28 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Letonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Letonia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Letonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Letonia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul său național integrat final privind energia și clima, Letonia ar trebui să țină seama de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând modul în care eficiența energetică contribuie 1. la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, 2. la siguranța alimentării cu energie și 3. la rezolvarea problemei sărăciei energetice. O altă interconexiune de abordat constă în utilizarea biomasei în scopuri energetice și în impactul asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Ar putea fi abordate și impacturile schimbărilor climatice asupra sectorului energetic. |
| --- | --- |

(13)

În planul său național integrat final privind energia și clima, Letonia ar trebui să țină seama de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând modul în care eficiența energetică contribuie 1. la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, 2. la siguranța alimentării cu energie și 3. la rezolvarea problemei sărăciei energetice. O altă interconexiune de abordat constă în utilizarea biomasei în scopuri energetice și în impactul asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Ar putea fi abordate și impacturile schimbărilor climatice asupra sectorului energetic.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Letonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Letonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Letoniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA LETONIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A-și dezvolta în continuare strategia pentru atingerea țintei referitoare la gazele cu efect de seră pentru 2030 în ceea ce privește sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și anume -6 % față de 2005. O astfel de dezvoltare include definirea mai în detaliu a etapelor necesare pentru punerea în aplicare a politicilor descrise și analizarea rolului sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii pe baza normelor de contabilizare în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 50 %, aceasta fiind contribuția Letoniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta măsuri detaliate pentru atingerea țintei orientative pentru sectorul încălzirii și răcirii prevăzute la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei privind transporturile prevăzute la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza mai multe detalii privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, cu măsuri în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța nivelul de ambiție, în special în ceea ce privește reducerea consumului de energie primară, și a sprijini aceste eforturi prin politici și măsuri care să genereze economii de energie suplimentare care să contribuie la îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A furniza o descriere mai detaliată a politicilor planificate, în special în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, estimări concrete privind economiile de energie care vor fi realizate până în 2030 grație măsurilor de politică existente și planificate și calendare privind investițiile aferente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, precum și o evaluare a modului în care politicile și măsurile propuse asigură îndeplinirea obiectivului de reducere a dependenței energetice. A ține seama de contextul regional atunci când evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia, Lituania); a le extinde la noi zone, extinzând sfera geografică, pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cooperării regionale în domeniul cercetării. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A include o evaluare a situației în ceea ce privește sărăcia energetică, precum și ținte pentru reducerea și/sau limitarea sărăciei energetice, împreună cu politicile și măsurile prevăzute de Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1013 final.

4

(5)  COM (2019) 514 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1)

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

(10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/56

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/15)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Lituania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Lituania a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Lituania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Lituania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Lituania (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Lituania (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Planul final ar trebui să se bazeze pe interacțiunile dintre diferitele politici și măsuri din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, politici și măsuri care sunt deja prezentate în ceea ce privește eficiența energetică, energia din surse regenerabile și sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și ar trebui să prezinte mai multe detalii în legătură cu aceste interacțiuni. Proiectul de plan recunoaște, de asemenea, că măsurile referitoare la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică sunt importante pentru securitatea energetică și ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final trebuie să țină seama de rolul dimensiunii referitoare la piața internă și al dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate în ceea ce privește susținerea eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Părți importante ale planului final sunt și luarea în considerare a sinergiilor dintre sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii și Regulamentul privind partajarea eforturilor, precum și a impactului utilizării sporite a biomasei în scop energetic asupra sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. |
| --- | --- |

(13)

Planul final ar trebui să se bazeze pe interacțiunile dintre diferitele politici și măsuri din cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice, politici și măsuri care sunt deja prezentate în ceea ce privește eficiența energetică, energia din surse regenerabile și sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și ar trebui să prezinte mai multe detalii în legătură cu aceste interacțiuni. Proiectul de plan recunoaște, de asemenea, că măsurile referitoare la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică sunt importante pentru securitatea energetică și ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final trebuie să țină seama de rolul dimensiunii referitoare la piața internă și al dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate în ceea ce privește susținerea eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Părți importante ale planului final sunt și luarea în considerare a sinergiilor dintre sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii și Regulamentul privind partajarea eforturilor, precum și a impactului utilizării sporite a biomasei în scop energetic asupra sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Lituania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Lituania sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Lituaniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA LITUANIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A-și dezvolta în continuare strategia pentru atingerea țintei referitoare la gazele cu efect de seră pentru 2030 în ceea ce privește sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, și anume -9 % față de 2005. O astfel de dezvoltare include specificarea rolului sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii pe baza normelor de contabilizare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/841, precum și definirea mai în detaliu a politicilor planificate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă ponderea de 45 % a energiei din surse regenerabile prevăzută de Lituania pentru 2030 în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A prezenta măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea consumului final de energie și a consumului de energie primară în 2030 și a propune politici și măsuri mai ambițioase care să genereze economii de energie suplimentare care să contribuie la atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și exprima contribuția națională în materie de eficiență energetică sub forma unui nivel absolut de consum de energie primară și de consum final de energie în 2030. A furniza informații suplimentare privind politicile și măsurile în materie de eficiență energetică, indicând care vor fi continuate după 2020, ce politici noi vor fi introduse după 2020 și ce impacturi vor avea ele. A avea în vedere, în special, instituirea unor măsuri suplimentare în materie de eficiență energetică, vizând sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvanța sistemului de producere de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile, de exemplu măsuri suplimentare privind răspunsul părții de consum și stocarea. A ține seama de contextul regional și de potențialul real al liniilor de interconexiune și al capacităților de producție ale țărilor învecinate, atunci când se evaluează adecvarea resurselor în sectorul energiei electrice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările baltice (Estonia, Letonia și Lituania), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra aspectelor care vizează piața internă a energiei și securitatea energetică, date fiind modificările aduse sistemului de energie electrică pentru a-l adapta la ponderi sporite de energie din surse regenerabile, care vor duce la creșterea importurilor/exporturilor de energie electrică și la o mai mare nevoie de flexibilizare a sistemului, precum și asupra decarbonizării sectorului transporturilor și asupra cooperării regionale în domeniul cercetării. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A-și extinde analiza privind investițiile necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și a furniza detalii suplimentare privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea adecvată la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea obiectivelor și a impacturilor dorite ale politicilor și măsurilor planificate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1014 final.

4

(5)  COM(2019) 515 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/60

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/16)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Luxemburgul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 18 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburgul a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 18 februarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Luxemburg (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Luxemburg (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Luxemburg (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Luxemburg (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Este necesar ca planul final să conțină o descriere clară a politicilor și măsurilor suplimentare avute în vedere, însoțită de o evaluare a impactului, precum și de o evaluare a interacțiunilor dintre diferitele dimensiuni ale uniunii energetice, care, în mare, lipsesc din proiectul de plan. Planul final ar putea fi îmbunătățit printr-o abordare mai progresistă, care să țină seama de provocările specifice cu care se confruntă Luxemburgul, mai ales dată fiind dependența sa puternică de aprovizionarea cu energie din țările învecinate. De asemenea, ar merita să se acorde o atenție deosebită elaborării unor măsuri de flexibilitate naționale, cum ar fi răspunsul părții de consum și stocarea. |
| --- | --- |

(13)

Este necesar ca planul final să conțină o descriere clară a politicilor și măsurilor suplimentare avute în vedere, însoțită de o evaluare a impactului, precum și de o evaluare a interacțiunilor dintre diferitele dimensiuni ale uniunii energetice, care, în mare, lipsesc din proiectul de plan. Planul final ar putea fi îmbunătățit printr-o abordare mai progresistă, care să țină seama de provocările specifice cu care se confruntă Luxemburgul, mai ales dată fiind dependența sa puternică de aprovizionarea cu energie din țările învecinate. De asemenea, ar merita să se acorde o atenție deosebită elaborării unor măsuri de flexibilitate naționale, cum ar fi răspunsul părții de consum și stocarea.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: extinderea sferei informațiilor prezentate în ceea ce privește măsurile și tendințele recente și actuale în materie de competitivitate macroeconomică, astfel încât să cuprindă în mod specific poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: extinderea sferei informațiilor prezentate în ceea ce privește măsurile și tendințele recente și actuale în materie de competitivitate macroeconomică, astfel încât să cuprindă în mod specific poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Luxemburg sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Luxemburg sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Luxemburgului, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA LUXEMBURGUL SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A completa informațiile referitoare la politicile și măsurile planificate în scopul reducerii ambițioase vizate a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și în scopul îndeplinirii angajamentului asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), ca emisiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură să nu depășească absorbțiile. A furniza detalii suplimentare privind sfera de aplicare, calendarul și impacturile probabile ale respectivelor politici și măsuri și privind eventuala intenție de a utiliza flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A susține nivelul de ambiție binevenit al Luxemburgului pe care îl reprezintă o pondere de 23-25 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și într-un mod care să permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A asigura îndeplinirea întru totul a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care va fi realizată și menținută respectiva pondere de referință. A prezenta măsuri detaliate care vizează atingerea țintei pentru transporturi și care sunt menite a realiza penetrarea electrificării stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A-și defini contribuția ca valoare specifică atât pentru consumul final de energie, cât și pentru consumul de energie primară și a prezenta clar economiile preconizate și o evaluare mai detaliată a impactului politicilor și măsurilor propuse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A intensifica cooperarea regională deja excelentă din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, pe baza declarației politice din 4 martie 2019 referitoare la extinderea cooperării regionale, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră. A examina în mod specific, din perspectivă regională, eforturile de decarbonizare a transporturilor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A prezenta o evaluare cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, precum și informații privind sursele de finanțare care urmează a fi mobilizate în vederea punerii în aplicare a politicilor și măsurilor existente și planificate. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin includerea informațiilor necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate și prin consolidarea analizelor cantitative. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1015 final.

4

(5)  COM (2019) 516 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

(10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/64

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/17)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Ungaria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Ungaria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Ungaria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Ungaria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Ungaria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Ungaria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Deși unele interacțiuni de politică sunt deja reflectate în plan la nivelul obiectivelor, Ungaria ar trebui să dezvolte în continuare în planul său final evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care intenționează să le abordeze. În special, Ungaria ar trebui să detalieze sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă. Interacțiunile dintre producția de energie electrică din surse regenerabile și promovarea electromobilității, pe de o parte, și dezvoltarea rețelei, pe de altă parte, sunt elemente care ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final ar trebui să conțină detalii suplimentare privind legătura dintre sporirea preconizată a utilizării biomasei în sectorul încălzirii și răcirii și emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și privind cerințele în materie de sustenabilitate. În sfârșit, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Deși unele interacțiuni de politică sunt deja reflectate în plan la nivelul obiectivelor, Ungaria ar trebui să dezvolte în continuare în planul său final evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care intenționează să le abordeze. În special, Ungaria ar trebui să detalieze sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă. Interacțiunile dintre producția de energie electrică din surse regenerabile și promovarea electromobilității, pe de o parte, și dezvoltarea rețelei, pe de altă parte, sunt elemente care ar trebui dezvoltate în continuare în planul final. De asemenea, planul final ar trebui să conțină detalii suplimentare privind legătura dintre sporirea preconizată a utilizării biomasei în sectorul încălzirii și răcirii și emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și privind cerințele în materie de sustenabilitate. În sfârșit, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Ungaria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Ungaria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Ungariei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA UNGARIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 23 %, aceasta fiind contribuția Ungariei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul său și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Ungariei, în special în sectorul încălzirii și răcirii. A stabili măsuri pentru combaterea poverii administrative și măsuri privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A face o distincție clară, în planul final, între politicile și măsurile existente și cele suplimentare și a furniza o evaluare mai cuprinzătoare a impactului inițiativelor planificate și o mai bună estimare a economiilor de energie preconizate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea, și strategia pentru asigurarea aprovizionării pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special în perspectiva extinderii capacității de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A prezenta mai în detaliu obiectivele și țintele progresiste referitoare la integrarea pieței și a prevedea politici și măsuri adecvate pentru atingerea lor. A permite, de asemenea, operatorilor de rețea să își recupereze toate costurile justificate și suportate în mod eficient și a da operatorilor de rețea acces la o analiză juridică eficace a deciziilor de reglementare. A stabili strategia și calendarul pentru progresele în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A cuantifica mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A continua consultarea statelor membre învecinate și cooperarea regională în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitatea în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei) și în contextul Grupului de la Vișegrad, format din Cehia, Ungaria, Polonia și Slovacia. Schimburile regionale s-ar putea concentra asupra unei integrări mai profunde în piața internă, asupra decarbonizării și asupra utilizării energiei din surse regenerabile, precum și asupra cercetării, inovării și competitivității, ținând seama de provocările comune și obiectivele convenite. Este vorba inclusiv despre evaluarea adecvanței sistemului, despre aspectele legate de tranziția justă, despre modificările sistemului energetic necesare pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile și despre alte evoluții preconizate, care ar putea avea un impact asupra interconectării rețelelor de energie electrică și a comerțului în regiune. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A-și îmbunătăți și extinde analiza referitoare la nevoile de investiții, care în prezent vizează eficiența în construcții, energia din surse regenerabile și electromobilitatea, pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru a-și moderniza economia cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Mai exact, ar trebui abordat impactul asupra populațiilor din regiunile industriale sau mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1016 final.

4

(5)  COM(2019) 517 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/68

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Maltei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/18)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Malta a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Malta a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Malta (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Malta (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Malta (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Malta (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Malta ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul de plan și să exploreze interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. De asemenea, Malta ar trebui să stabilească obiective de politică mai concrete, măsurabile și încadrate în timp pentru toate cele cinci dimensiuni. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Malta ar trebui să construiască în continuare pe fundația interconexiunilor pozitive dintre politicile și măsurile planificate evidențiate în proiectul de plan și să exploreze interconexiunile de politică mai dificile, în special cele dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. De asemenea, Malta ar trebui să stabilească obiective de politică mai concrete, măsurabile și încadrate în timp pentru toate cele cinci dimensiuni.

| (14) | Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Malta sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Malta sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Maltei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA MALTA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A planifica măsuri naționale suplimentare, mai ales în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor, și a cuantifica impacturile preconizate ale acestora, pentru a reduce decalajul semnificativ față de atingerea țintei sale stabilite pentru 2030 de reducere cu 19 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Din motive legate de raportul cost-eficacitate, ar putea fi justificate unele transferuri de emisii anuale alocate dinspre alte state membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 21 %, aceasta fiind contribuția Maltei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001. A prevedea măsuri mai detaliate în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza mai multe detalii privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară și a consumului final de energie în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. În scopul îndeplinirii obiectivelor care urmează a fi propuse pentru perioada 2021-2030, sunt necesare măsuri suplimentare concrete referitoare la eficiența energetică, în special pentru sectorul construcțiilor și cel al transporturilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și, eventual, rolul mai pregnant al răspunsului părții de consum în sectorul energiei electrice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A îmbunătăți și mai mult nivelul de detaliere a obiectivelor și a politicilor și măsurilor din planul național integrat final privind energia și clima, în special pentru a stabili obiective clare, măsurabile și progresiste pentru dimensiunea referitoare la piața internă și pentru dimensiunea referitoare la cercetare, inovare și competitivitate, precum și pentru a ilustra în ce măsură planurile de explorare petrolieră avute în vedere sunt în armonie cu obiectivele pe termen mai lung referitoare la decarbonizare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A completa, printr-o cuantificare mai detaliată, referirile mai ales calitative la unele dintre cheltuielile, nevoile de investiții și sursele de finanțare proiectate, astfel încât să rezulte o evaluare cuprinzătoare a totalității investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, precum și informații privind sursele de finanțare naționale sau de la nivelul Uniunii care urmează a fi mobilizate. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1017 final.

4

(5)  COM(2019) 518 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

6

(7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 268.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/72

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/19)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Țările de Jos au prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Țările de Jos au prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Țările de Jos (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Țările de Jos (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Țările de Jos (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Țările de Jos (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Proiectul de plan este bazat mai ales pe politica existentă a Țărilor de Jos, mai ales pe acordul de coaliție din 2017 și pe acordul privind energia din 2013 (Energieakkoord). În toate dimensiunile uniunii energetice ar trebui adăugate mai multe elemente, legate atât de nivelul de ambiție propus, cât și de politicile și măsurile însoțitoare, precum și de evaluarea impactului aferentă. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea atât a unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, cât și a modului în care obiectivele respective vor sprijini realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică. Ar trebui să se explice mai bine cum s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Proiectul de plan este bazat mai ales pe politica existentă a Țărilor de Jos, mai ales pe acordul de coaliție din 2017 și pe acordul privind energia din 2013 (Energieakkoord). În toate dimensiunile uniunii energetice ar trebui adăugate mai multe elemente, legate atât de nivelul de ambiție propus, cât și de politicile și măsurile însoțitoare, precum și de evaluarea impactului aferentă. Este necesar să se acorde o atenție deosebită gestionării interconexiunilor dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare și la eficiența energetică și celelalte dimensiuni, în special prin prezentarea atât a unor obiective mai concrete și cuantificabile în ceea ce privește securitatea energetică, piața internă, cercetarea, inovarea și competitivitatea, cât și a modului în care obiectivele respective vor sprijini realizarea ambițiilor referitoare la decarbonizare, la energia din surse regenerabile și la eficiența energetică. Ar trebui să se explice mai bine cum s-a ținut seama de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. |
| --- | --- |

(14)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi detalierea aspectelor referitoare la competitivitate, pentru a cuprinde în mod specific sectorul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, inclusiv în ceea ce privește decarbonizarea sectoarelor industriale mari consumatoare de energie și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politica referitoare la întreprinderi și politica industrială.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Țările de Jos sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Țările de Jos sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Țărilor de Jos, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA ȚĂRILE DE JOS SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 27-35 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Țărilor de Jos la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8) și într-un mod care să permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A prezenta traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative referitoare la cadrul favorabil pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A-și revizui contribuția în ceea ce privește consumul final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a găsi politici și măsuri suplimentare care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A enumera politici și măsuri în plus față de cele care există deja, în scopul atingerii țintelor Țărilor de Jos în materie de eficiență energetică pentru 2020. Planul național integrat final privind energia și clima trebuie să includă impactul preconizat în ceea ce privește economiile de energie, perioada lor de punere în aplicare și sectoarele vizate. A continua eforturile privind sistemele de obligații în ceea ce privește economiile de energie după 2020, având în vedere că obligația referitoare la economiile de energie pentru perioada 2021-2030 este mai ambițioasă decât cea actuală. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvanța sistemului de producere de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2021-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A intensifica acordurile de cooperare regională deja excelente din cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică, pe baza declarației politice din 4 martie 2019 referitoare la extinderea cooperării regionale, pentru a include mai ales dezvoltarea și monitorizarea planurilor naționale privind energia și clima, în special în ceea ce privește aspectele relevante pentru cooperarea transfrontalieră. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de energie și climă, precum și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național și regional. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A include o evaluare specifică a problemei sărăciei energetice, precum și obiective conexe sau politici ori măsuri specifice impuse prin Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1018 final.

4

(5)  COM(2019) 519 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

6

(7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 227.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/76

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Austriei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/20)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Austria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Austria a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030. (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Austria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Austria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Austria (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Austria (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Austria ar putea dezvolta mai în detaliu în planul final interconexiunile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, în special având în vedere transformarea în curs a sistemului energetic pentru a deveni un sistem cu energie electrică în proporție de 100 % din surse regenerabile și implicațiile pe care le-ar putea avea acest lucru, de exemplu în ceea ce privește atingerea țintei de 15 % referitoare la interconectivitate. Având în vedere importanța bioenergiei pentru atingerea țintelor Austriei în materie de energie din surse regenerabile și de emisii de gaze cu efect de seră, ar fi binevenită o analiză mai aprofundată a implicațiilor pentru emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și pentru emisiile de poluanți atmosferici. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice. |
| --- | --- |

(13)

Austria ar putea dezvolta mai în detaliu în planul final interconexiunile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, în special având în vedere transformarea în curs a sistemului energetic pentru a deveni un sistem cu energie electrică în proporție de 100 % din surse regenerabile și implicațiile pe care le-ar putea avea acest lucru, de exemplu în ceea ce privește atingerea țintei de 15 % referitoare la interconectivitate. Având în vedere importanța bioenergiei pentru atingerea țintelor Austriei în materie de energie din surse regenerabile și de emisii de gaze cu efect de seră, ar fi binevenită o analiză mai aprofundată a implicațiilor pentru emisiile contabilizate și absorbțiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și pentru emisiile de poluanți atmosferici. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice.

| (14) | Ar fi benefic ca planul național integrat final privind energia și clima să acorde o atenție sporită competitivității industriale și atuurilor concurențiale ale Austriei, precum și provocărilor potențiale cu care se confruntă această țară în tranziția ei spre un sector energetic neutru din punctul de vedere al emisiilor de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. |
| --- | --- |

(14)

Ar fi benefic ca planul național integrat final privind energia și clima să acorde o atenție sporită competitivității industriale și atuurilor concurențiale ale Austriei, precum și provocărilor potențiale cu care se confruntă această țară în tranziția ei spre un sector energetic neutru din punctul de vedere al emisiilor de carbon. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Austria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Austria sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Austriei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA AUSTRIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A completa măsurile pe care plănuiește să le introducă în sectorul construcțiilor și în cel al transporturilor – în vederea atingerii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 36 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii – mai ales cu măsuri în sectorul agriculturii și în sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. A specifica modul în care intenționează să utilizeze flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor, sectoarele incluse în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii și sectorul contabilizat al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A prezenta o pondere de cel puțin 46 % a energiei din surse regenerabile drept contribuție la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, astfel cum se indică în formula din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, menținând, totodată, ținta ambițioasă referitoare la energia electrică din surse regenerabile. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A indica politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A prezenta, de asemenea, traiectorii și măsurile aferente în sectorul încălzirii și răcirii și în sectorul transporturilor, în scopul atingerii țintei orientative în temeiul articolului 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi în temeiul articolului 25 din aceeași directivă. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A-și revizui contribuțiile și a identifica politici și măsuri suplimentare care ar putea să genereze economii de energie suplimentare până în 2030, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și preciza în mod clar contribuția națională, în cazul căreia există în prezent două opțiuni deschise, și a o exprima atât în termeni de consum de energie primară, cât și în termeni de consum final de energie. A-și susține mai bine indicațiile provizorii referitoare la politicile și măsurile care ar urma să fie puse în aplicare după 2020, deoarece planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să includă calendarul punerii în aplicare, obiectivele clare și impacturile și economiile preconizate aferente respectivelor politici și măsuri. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective concrete privind diversificarea surselor de petrol și gaz și aprovizionarea din țările terțe, privind reducerea dependenței de importurile de energie și privind îmbunătățirea rezilienței și a flexibilității sistemului energetic național. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A continua cooperarea regională, inclusiv consultările cu țările învecinate, atât în vederea finalizării și punerii în aplicare a planului național integrat privind energia și clima, mai ales în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei) și al Forumului pentalateral pentru energie electrică, în special având în vedere rolul de platformă de comercializare a gazelor al Austriei și obiectivul Austriei de a ajunge la o pondere de 100 % a surselor regenerabile în sectorul energiei electrice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, inclusiv în regiunile mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și în regiunile industriale. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea de detalii suplimentare privind măsurile existente și potențiale și privind planurile referitoare la sărăcia energetică și impactul preconizat al acestora, finalizând totodată analiza prevăzută de Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

(5)  COM (2019) 520 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/80

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/21)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Polonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 9 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Polonia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 9 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Polonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Polonia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Polonia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Polonia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Având în vedere că proiectul de plan conține informații limitate privind interacțiunile dintre diferitele dimensiuni ale uniunii energetice, planul final ar putea specifica interacțiunile-cheie dintre aceste dimensiuni din punctul de vedere atât al nivelurilor de ambiție naționale, cât și al instrumentelor de politică provizorii, planificate, suplimentare și existente. Planul final ar putea aborda în mod mai specific interacțiunile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la eficiența energetică și la securitatea energetică. Un sprijin în acest sens ar putea fi extinderea evaluării cuprinzătoare a impactului care a fost furnizată, de exemplu pentru a cuantifica impacturile unei aprovizionări sustenabile cu biomasă în scopuri energetice asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură și pentru a aborda riscurile pentru securitatea energetică generate de schimbările climatice. Mai mult, pornind de la fundația solidă constituită din nevoile de investiții și din cheltuielile din sectoarele producătoare de energie și de energie electrică prezentate, planul final s-ar putea extinde pentru a include cererea de energie și sectoarele neenergetice, în cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere că proiectul de plan conține informații limitate privind interacțiunile dintre diferitele dimensiuni ale uniunii energetice, planul final ar putea specifica interacțiunile-cheie dintre aceste dimensiuni din punctul de vedere atât al nivelurilor de ambiție naționale, cât și al instrumentelor de politică provizorii, planificate, suplimentare și existente. Planul final ar putea aborda în mod mai specific interacțiunile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la eficiența energetică și la securitatea energetică. Un sprijin în acest sens ar putea fi extinderea evaluării cuprinzătoare a impactului care a fost furnizată, de exemplu pentru a cuantifica impacturile unei aprovizionări sustenabile cu biomasă în scopuri energetice asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură și pentru a aborda riscurile pentru securitatea energetică generate de schimbările climatice. Mai mult, pornind de la fundația solidă constituită din nevoile de investiții și din cheltuielile din sectoarele producătoare de energie și de energie electrică prezentate, planul final s-ar putea extinde pentru a include cererea de energie și sectoarele neenergetice, în cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Polonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Polonia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Poloniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA POLONIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A furniza mai multe informații privind politicile și măsurile planificate pentru a rezolva problema decalajului substanțial preconizat în ceea ce privește atingerea țintei Poloniei pentru 2030 de reducere cu 7 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Este vorba de o claritate sporită în ceea ce privește măsurile referitoare la transporturi și de mai multe detalii privind măsurile suplimentare, în special în sectorul construcțiilor, în cel al agriculturii și în cel al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii, și privind aplicarea normelor de contabilizare prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 25 %, aceasta fiind contribuția Poloniei la atingerea țintei Uniunii pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea întru totul a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care va fi realizată și menținută respectiva pondere de referință. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a institui măsuri detaliate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii și măsuri suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A-și revizui contribuțiile și a identifica politici și măsuri suplimentare care ar putea să genereze economii de energie suplimentare, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru îndeplinirea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. Nivelul de ambiție propus pentru reducerea contribuției consumului final de energie ar trebui justificat mai bine și susținut de economii adecvate și cuantificate realizabile prin politici și măsuri. A sprijini politicile și măsurile printr-o evaluare a impacturilor și a furniza informații mai detaliate privind amploarea și calendarul de punere în aplicare. A explora în continuare politici și măsuri în sectorul transporturilor, având în vedere creșterea preconizată a cererii de energie a sectorului în viitor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea sistemului energetic pentru a face față schimbărilor prevăzute pentru perioada de până în 2030 și ulterior. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A defini obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de evaluare a impactului obligațiilor de serviciu public, în special stocarea gazelor și reglementarea prețurilor, asupra funcționării pieței, și a preciza modul în care vor fi atenuate consecințele negative. A stabili o strategie și un calendar pentru progresele în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A continua și a extinde consultarea statelor membre învecinate și cooperarea regională în contextul Grupului de la Vișegrad (Cehia, Ungaria, Polonia și Slovacia) și în cadrul respectivelor grupuri la nivel înalt. Schimburile regionale s-ar putea axa pe o integrare mai accentuată în piața internă a energiei, pe evaluarea adecvanței sistemului din punctul de vedere al continuării planificate a unei piețe de capacități, pe aspectele legate de tranziția justă, pe decarbonizare și utilizarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile, precum și pe impacturile asupra sistemului energetic și a comerțului transfrontalier de energie electrică. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, inclusiv din perspectivă cantitativă, și a prezenta impacturile asupra poluării aerului în diverse scenarii. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să abordeze în special impactul tranziției asupra populațiilor care trăiesc în regiunile carbonifere, consolidând legătura cu inițiativa în curs privind regiunile carbonifere în tranziție și cu planurile de tranziție naționale și regionale, precum și asupra populațiilor afectate de ajustările din alte sectoare energointensive. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea obiectivelor și a impacturilor dorite ale politicilor și măsurilor planificate, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1020 final.

4

(5)  COM(2019) 521 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1)

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

(10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/84

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/22)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Portugalia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Portugalia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Portugalia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Portugalia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Portugalia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Portugalia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Portugalia are un set coerent de ținte de reducere a emisiilor pe termen mediu și lung. Pentru a reuși decarbonizarea ambițioasă, Portugalia plănuiește electrificarea economiei sale. Sectorul energiei electrice trebuie dezvoltat în continuare cu ajutorul unor noi capacități de producție a energiei electrice din surse regenerabile, mai ales energie solară, energie eoliană și hidroenergie. Aceste evoluții au implicații semnificative pentru alte dimensiuni ale uniunii energetice, în special pentru dimensiunea referitoare la piața internă și pentru cea referitoare la cercetare, inovare și competitivitate. Planul final trebuie să clarifice sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și să abordeze legătura cu sărăcia energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Portugalia are un set coerent de ținte de reducere a emisiilor pe termen mediu și lung. Pentru a reuși decarbonizarea ambițioasă, Portugalia plănuiește electrificarea economiei sale. Sectorul energiei electrice trebuie dezvoltat în continuare cu ajutorul unor noi capacități de producție a energiei electrice din surse regenerabile, mai ales energie solară, energie eoliană și hidroenergie. Aceste evoluții au implicații semnificative pentru alte dimensiuni ale uniunii energetice, în special pentru dimensiunea referitoare la piața internă și pentru cea referitoare la cercetare, inovare și competitivitate. Planul final trebuie să clarifice sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă și să abordeze legătura cu sărăcia energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor detalii suplimentare privind interacțiunea cu economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei perspective de ansamblu cuprinzătoare privind competitivitatea, nu doar a sectoarelor industriale energointensive, ci și a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, prezentarea unei analize concrete a poziției în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor detalii suplimentare privind interacțiunea cu economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Portugalia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Portugalia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Portugaliei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA PORTUGALIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A susține nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 47 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, drept contribuție a Portugaliei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt în conformitate cu obligațiile impuse prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), astfel încât să se permită realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A include, printre altele, în planul național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a prezenta măsuri în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza informații suplimentare privind simplificarea procedurilor administrative și a oferi detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A-și înălța semnificativ nivelul de ambiție în ceea ce privește contribuția consumului final de energie, având în vedere necesitatea intensificării eforturilor pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a găsi politici și măsuri suplimentare care să genereze economii de energie suplimentare până în 2030. A furniza, ca parte a unei evaluări mai detaliate a impacturilor, o cuantificare adecvată a economiilor de energie preconizate ca rezultat al politicilor și măsurilor planificate și a indica modul în care economiile respective ar duce la creșterea contribuțiilor naționale în materie de eficiență energetică. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe mai competitive ale energiei electrice și ale gazelor, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A intensifica buna cooperare regională actuală cu Spania și Franța. Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în special asupra interconexiunilor transfrontaliere și transregionale. A avea în vedere consolidarea măsurilor legate de cooperarea regională în materie de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A furniza o privire de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă, potrivit planului său național de investiții. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. A aprofunda abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin furnizarea unei evaluări a numărului și a tipului gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică și prin stabilirea unor obiective pentru reducerea sărăciei energetice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 1021 final.

4

(5)  COM(2019) 522 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

6

(7)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 272.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/88

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al României pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/23)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | România a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

România a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru România (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru România (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru România (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru România (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | După caz, statele membre trebuie să raporteze aceleași date în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori, atunci când prezintă rapoarte Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

După caz, statele membre trebuie să raporteze aceleași date în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori, atunci când prezintă rapoarte Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Planul final ar trebui să abordeze mai detaliat evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care le va aborda România. În special, planul ar trebui să descrie sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Este necesară evaluarea interacțiunii dintre planul de a folosi în continuare cărbune și gaze naturale până în 2030 și obiectivele legate de decarbonizare. De asemenea, în cazul politicilor și măsurilor cu impact amplu, ar trebui inclusă o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale, cum ar fi: noi capacități planificate, construite în pofida dimensiunilor referitoare la eficiența energetică și la decarbonizare; cele mai recente măsuri de reglementare referitoare la piața energiei, în raport cu obiectivele legate de piața internă și de siguranța alimentării cu energie; impacturile măsurilor de decarbonizare în sectorul transporturilor și utilizarea în rețea a energiei din surse regenerabile. Totodată, ar trebui evaluat impactul utilizării sporite a biomasei forestiere pentru producția de energie electrică și termică asupra emisiilor contabilizate și asupra absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Mai mult, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Planul final ar trebui să abordeze mai detaliat evaluarea interconexiunilor dintre politici și măsuri și să descrie modul în care le va aborda România. În special, planul ar trebui să descrie sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Este necesară evaluarea interacțiunii dintre planul de a folosi în continuare cărbune și gaze naturale până în 2030 și obiectivele legate de decarbonizare. De asemenea, în cazul politicilor și măsurilor cu impact amplu, ar trebui inclusă o evaluare a interacțiunilor de politică și a impacturilor transversale, cum ar fi: noi capacități planificate, construite în pofida dimensiunilor referitoare la eficiența energetică și la decarbonizare; cele mai recente măsuri de reglementare referitoare la piața energiei, în raport cu obiectivele legate de piața internă și de siguranța alimentării cu energie; impacturile măsurilor de decarbonizare în sectorul transporturilor și utilizarea în rețea a energiei din surse regenerabile. Totodată, ar trebui evaluat impactul utilizării sporite a biomasei forestiere pentru producția de energie electrică și termică asupra emisiilor contabilizate și asupra absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură. Mai mult, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: evaluarea rezultatelor strategiei naționale pentru competitivitate pentru perioada 2014-2020, prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, precum și evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. De asemenea, planul ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: evaluarea rezultatelor strategiei naționale pentru competitivitate pentru perioada 2014-2020, prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, precum și evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. De asemenea, planul ar putea fi completat cu măsuri mai cuprinzătoare menite a valorifica potențialele interacțiuni cu economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru România sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, care este publicat împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru România sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al României, care este publicat împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA ROMÂNIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 34 %, aceasta fiind contribuția României la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a institui măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A institui măsuri pentru simplificarea procedurilor de acordare de licențe și autorizații și a furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă pentru România a biomasei în cadrul mixului energetic, în special în sectorul încălzirii și răcirii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea consumului de energie primară sau finală în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A oferi un plus de claritate în privința politicilor și măsurilor existente și a furniza informații mai detaliate privind politicile și măsurile planificate pentru întreaga perioadă 2021-2030, în special în ceea ce privește economiile și impacturile preconizate și calendarul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice, privind diversificarea surselor de energie și reducerea dependenței energetice, în special măsurile prin care se asigură flexibilitatea și o strategie robustă de diversificare a surselor de gaze naturale, inclusiv proiectele de infrastructură subiacentă relevante, precum și eliminarea restricțiilor nejustificate din calea investițiilor în producția de gaze naturale, având în vedere potențialul oferit la nivel regional de rezervele din Marea Neagră. A detalia strategia de asigurare a aprovizionării pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în scopul extinderii capacității de generare de energie nucleară, precum și pentru a oferi informații detaliate referitoare la strategia care vizează menținerea capacităților sale naționale în ciclul combustibilului. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe lichide și competitive angro și cu amănuntul, atât prin stimularea concurenței în interiorul țării, cât și prin eliminarea barierelor din calea comerțului transfrontalier, inclusiv a restricțiilor la export. A gestiona impactul negativ al reglementărilor prețului angro și a oferi o perspectivă clară în scopul asigurării conformității legislației naționale cu dreptul Uniunii în ceea ce privește piețele deschise și liberalizate și formarea liberă a prețurilor, prin includerea unei strategii și a unui calendar pentru progresele înregistrate în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață, precum și a unor măsuri orientate spre protejarea clienților vulnerabili. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2020-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica cooperarea regională cu statele membre învecinate și în interiorul cadrelor de cooperare regionale stabilite, precum Grupul la nivel înalt CESEC (Conectivitatea în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), inclusiv în ceea ce privește infrastructura pentru gaze naturale și energie electrică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și cercetarea, inovarea și competitivitatea, și ținând seama de provocările comune și obiectivele convenite. Există un potențial semnificativ pentru aprofundarea cooperării în scopul evoluțiilor preconizate în sectorul energiei electrice, inclusiv nevoia de a se acorda ponderi sporite surselor regenerabile de energie și transporturilor nepoluante, ceea ce ar putea avea un impact asupra interconectării rețelelor de energie electrică și a comerțului în regiune. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A-și extinde analiza privind nevoile și riscurile investiționale furnizată în contextul obiectivelor din cadrul strategiei sale energetice la o perspectivă de ansamblu asupra investiților necesare pentru îndeplinirea obiectivelor din cadrul planului său național integrat privind energia și clima. A furniza o evaluare generală privind sursele investițiilor respective, inclusiv privind finanțarea corespunzătoare la nivel național și regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, cu informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales ținând seama de impactul social și de impactul asupra ocupării forței de muncă, prin enumerarea unor măsuri și calendare mai concrete pentru rezolvarea problemei sărăciei energetice, în conformitate cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999. A discuta nevoile și măsurile legate de schimbările structurale pe care le implică tranziția la o energie curată în regiunile monoindustriale, precum cele care depind de industria cărbunelui sau de alte sectoare energointensive. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2019) 273.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1022 final.

4

(5)  COM(2019) 523 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/92

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/24)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Slovenia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Slovenia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 31 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovenia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovenia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovenia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovenia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Slovenia trebuie să se asigure că sunt incluse, în cazul tuturor dimensiunilor, toate elementele care lipsesc din proiect, cum ar fi scenariul bazat pe măsurile existente, evaluarea impactului și nevoile de investiții. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de interconexiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate, în special de: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de inclus în planul final sunt: o evaluare a probabilității ca politicile existente să asigure reducerea utilizării combustibililor fosili în sectorul energetic și informații privind funcționarea pieței energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Slovenia trebuie să se asigure că sunt incluse, în cazul tuturor dimensiunilor, toate elementele care lipsesc din proiect, cum ar fi scenariul bazat pe măsurile existente, evaluarea impactului și nevoile de investiții. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de interconexiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate, în special de: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de inclus în planul final sunt: o evaluare a probabilității ca politicile existente să asigure reducerea utilizării combustibililor fosili în sectorul energetic și informații privind funcționarea pieței energiei. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, cu evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

O contribuție benefică la planul național integrat final privind energia și clima ar fi prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, cu evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale. Ar fi benefică și includerea unor obiective măsurabile pentru viitor, definite pe baza respectivă, însoțite de politici și măsuri care vizează îndeplinirea lor, cu legături adecvate cu politicile referitoare la întreprinderi, la industrie și la educație. Planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unei interacțiuni mai bune cu economia circulară și prin evidențierea potențialului acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Slovenia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Slovenia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Sloveniei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA SLOVENIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A specifica politici și măsuri suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor, mai ales referitoare la clădiri, în vederea atingerii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 15 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, precum și în vederea îndeplinirii angajamentului corespunzător, prevăzut în Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), ca emisiile rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură să nu depășească absorbțiile. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 37 %, aceasta fiind contribuția Sloveniei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999 și după luarea în considerare în mod adecvat a circumstanțelor și constrângerilor naționale relevante. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A asigura îndeplinirea pe deplin a obiectivului privind energia din surse regenerabile pentru 2020 prevăzut în anexa I la Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), a menține această realizare ca situație de referință pentru perioada care începe în 2021 și a explica modul în care se preconizează că va fi realizată și menținută această pondere de referință. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza măsuri concrete privind simplificarea procedurilor administrative și cadre favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul de ambiție în vederea reducerii consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A-și preciza contribuția în ceea ce privește consumul final de energie. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A indica politici și măsuri pentru întreaga perioadă 2021-2030, inclusiv impactul acestora în ceea ce privește economiile de energie preconizate și calendarul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A desfășura o procedură aprofundată de consultare cu țările învecinate și cu alte state membre, pentru a promova îndeplinirea obiectivului uniunii energetice în mod optim din punctul de vedere al costurilor. A explora mai în profunzime potențialul transfrontalier și aspectele macroregionale ale unei politici coordonate privind energia și clima, mai ales în zona Mării Adriatice, cu scopul reducerii amprentei de carbon a regiunii și în vederea implementării unei abordări ecosistemice. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru modernizarea economiei sale cu ajutorul îndeplinirii obiectivelor sale în materie de energie și climă și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național, la nivel regional și la nivelul Uniunii. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

8.

| 9. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice cu mai multe informații cantitative, incluzând cel puțin informațiile necesare privind emisiile de poluanți atmosferici preconizate în cadrul politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, în special din perspectiva renunțării treptate la energia electrică pe bază de cărbune. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin specificarea evaluării în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1023 final.

4

(5)  COM (2019) 524 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

(10)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

11

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/96

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/25)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Slovacia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Slovacia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 21 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovacia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovacia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Slovacia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Slovacia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | Planul final ar trebui să identifice interconexiunile și să asigure coerența dintre diferitele dimensiuni. Abordarea holistică – aplicată deja în cadrul discuțiilor naționale cu multiple părți interesate privind rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică – ține seama de dimensiunile referitoare la piața internă și la eficiența energetică, dar ar trebui să fie extinsă la toate dimensiunile. Ar trebui abordate și impacturile schimbărilor climatice ca risc pentru securitatea energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

Planul final ar trebui să identifice interconexiunile și să asigure coerența dintre diferitele dimensiuni. Abordarea holistică – aplicată deja în cadrul discuțiilor naționale cu multiple părți interesate privind rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică – ține seama de dimensiunile referitoare la piața internă și la eficiența energetică, dar ar trebui să fie extinsă la toate dimensiunile. Ar trebui abordate și impacturile schimbărilor climatice ca risc pentru securitatea energetică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Slovacia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Slovacia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Slovaciei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA SLOVACIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A înălța semnificativ nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 24 %, aceasta fiind contribuția Slovaciei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (8), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii, în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001, și a institui măsuri adecvate în scopul atingerii țintei pentru transporturi stabilite în planul național integrat privind energia și clima și în conformitate cu articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A prezenta măsuri concrete de reducere a poverii administrative și privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice de asigurare a sustenabilității aprovizionării cu biomasă și a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă pentru Slovacia a biomasei în cadrul mixului energetic, în special în sectorul încălzirii și răcirii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul de ambiție privind consumul final de energie și consumul de energie primară, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea îndeplinirii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A furniza, ca parte a unei evaluări mai detaliate a impacturilor, o cuantificare adecvată a economiilor de energie preconizate ca rezultat al politicilor și măsurilor planificate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, prin prisma dezvoltării capacității de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special măsuri de dezvoltare a unor piețe angro și cu amănuntul mai competitive, inclusiv pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A continua consultarea statelor membre învecinate și cooperarea regională în contextul Grupului de la Vișegrad, format din Cehia, Ungaria, Polonia și Slovacia, și în cadrul Grupului la nivel înalt CESEC (Conectivitate în Centrul și Sud-Estul Europei în domeniul energiei), precum și cooperarea bilaterală, de exemplu cu Republica Cehă în privința sistemelor de distribuție a energiei electrice. Schimburile regionale s-ar putea axa pe o integrare mai accentuată în piața internă a energiei, pe evaluarea adecvanței sistemului, pe aspectele legate de tranziția justă, pe decarbonizare, precum și pe utilizarea pe scară mai largă a energiei din surse regenerabile și pe impacturile aferente asupra sistemului energetic. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A-și extinde analiza referitoare la nevoile și sursele de investiții – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și la nivelul Uniunii și care este furnizată doar în cazul eficienței energetice și în cel al cercetării – pentru a oferi o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale în materie de energie și climă. A lua, de asemenea, în considerare, ca sursă de finanțare, generarea de transferuri către alte state membre în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea și cuantificarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. Planul național integrat final privind energia și clima ar trebui să abordeze atât impacturile tranziției asupra populațiilor care trăiesc în regiunea carboniferă Horna Nitra și să facă legătura cu planul de acțiune al guvernului pentru tranziție în regiunea menționată, cât și adaptările din alte sectoare energointensive. A dezvolta, în continuare, abordarea prin care se încearcă rezolvarea problemelor legate de sărăcia energetică, inclusiv prin prezentarea unei evaluări specifice privind sărăcia energetică, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1024 final.

4

(5)  COM (2019) 525 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/100

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/26)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Finlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Finlanda a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național integrat privind energia și clima.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Finlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Finlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Finlanda (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Finlanda (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Finlanda ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, în special: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la reducerea utilizării petrolului, prin înlocuirea cu reziduuri forestiere și biocombustibili, pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Finlanda ar trebui să ia în calcul interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate, în special: sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”, prin explicarea modului în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, la siguranța alimentării cu energie și la rezolvarea problemei sărăciei energetice. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la renunțarea treptată la centralele pe cărbune și la reducerea utilizării petrolului, prin înlocuirea cu reziduuri forestiere și biocombustibili, pătrunderea sporită a energiei din surse regenerabile și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. De asemenea, obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, o îmbunătățire ar putea fi o interacțiune mai bună cu economia circulară, punându-se accentul pe potențialul acesteia de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Finlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Finlanda sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Finlandei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA FINLANDA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A clarifica modul în care plănuiește să își respecte angajamentul asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8) ca emisiile din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură să nu depășească absorbțiile, ținând seama de posibilitatea de a utiliza flexibilitățile dintre sectoarele vizate de partajarea eforturilor și sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. Acest lucru impune aplicarea normelor de contabilizare referitoare la exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. A cuantifica impactul, pe parcursul întregii perioade 2021-2030, al politicilor și măsurilor planificate în vederea îndeplinirii țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 39 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A înălța nivelul de ambiție pentru 2030, până la o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 51 %, aceasta fiind contribuția Finlandei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în conformitate cu formula indicată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A furniza detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Finlandei. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A înălța substanțial nivelul de ambiție pentru reducerea atât a consumului final de energie, cât și a consumului de energie primară în 2030, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A sprijini această acțiune prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A examina potențialul de economisire a energiei în sectorul rezidențial și în cel industrial și a identifica cele mai adecvate măsuri pentru realizarea lui. A evalua motivele pentru care creșterea preconizată a produsului intern brut (PIB) va fi însoțită de o creștere a consumului de energie și a identifica măsuri specifice care să vizeze atenuarea unui astfel de efect. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica, în plus, măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și strategia privind aprovizionarea pe termen lung cu materiale nucleare și combustibil nuclear, în special prin prisma extinderii capacității sale de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza mai în detaliu obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite între momentul actual și anul 2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat final privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include statele baltice (Estonia, Letonia și Lituania). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul/exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A completa analiza interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. |
| --- | --- |

9.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1025 final.

4

(5)  COM(2019) 526 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/104

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Suediei pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/27)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Suedia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Suedia a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 17 ianuarie 2019. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Suedia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Suedia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Suedia (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Suedia (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul său național integrat final privind energia și clima, Suedia ar trebui să țină seama și de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la majorarea planificată a ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul energiei electrice și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice. |
| --- | --- |

(13)

În planul său național integrat final privind energia și clima, Suedia ar trebui să țină seama și de interconexiunile de politică, în special de sinergiile dintre dimensiunile referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă și principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Alte elemente importante de abordat în planul final sunt interacțiunile dintre politicile planificate referitoare la majorarea planificată a ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul energiei electrice și consolidarea necesară a rețelelor de energie electrică. Obiectivele din cadrul dimensiunii referitoare la cercetare, inovare și competitivitate trebuie să se afle la baza eforturilor planificate pentru celelalte dimensiuni ale uniunii energetice. Deoarece utilizarea hidroenergiei este importantă, ar putea fi luate în calcul și impacturile schimbărilor climatice asupra securității energetice.

| (14) | În planul național integrat final privind energia și clima, Suedia ar putea porni de la obiectivul său general referitor la dezvoltarea unor tehnologii și servicii care să poată fi comercializate de întreprinderile din Suedia, pentru a prezenta o perspectivă mai cuprinzătoare asupra competitivității sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor informații mai bune privind interacțiunea cu economia circulară. |
| --- | --- |

(14)

În planul național integrat final privind energia și clima, Suedia ar putea porni de la obiectivul său general referitor la dezvoltarea unor tehnologii și servicii care să poată fi comercializate de întreprinderile din Suedia, pentru a prezenta o perspectivă mai cuprinzătoare asupra competitivității sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon. De asemenea, planul național integrat final privind energia și clima ar putea fi îmbunătățit prin includerea unor informații mai bune privind interacțiunea cu economia circulară.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Suedia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Suedia sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Suediei, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA SUEDIA SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A-și dezvolta strategia pentru îndeplinirea angajamentului asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), și anume ca emisiile din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură să nu depășească absorbțiile, pe baza aplicării normelor de contabilizare prevăzute. A acorda o atenție deosebită evaluării impacturilor politicilor și măsurilor asupra sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, asupra sectoarelor vizate de partajarea eforturilor și asupra sectorului exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A confirma nivelul de ambiție binevenit pe care îl reprezintă o pondere de 65 % a energiei din surse regenerabile, în 2030, menționată în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, drept contribuție a Suediei la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, în temeiul articolului 3 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și în temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această contribuție ar trebui să fie susținută prin politici și măsuri detaliate și cuantificate care să fie conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001, astfel încât să fie posibilă realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Ar trebui inclusă o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Ar trebui incluse, de asemenea, informații suplimentare privind combaterea poverii administrative, precum și detalii suplimentare referitoare la cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. Ar trebui furnizate detalii suplimentare privind măsurile specifice planificate în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a utilizării biomasei în sectorul energetic, dată fiind contribuția importantă a biomasei în cadrul mixului energetic al Suediei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A intensifica eforturile pentru reducerea consumului final de energie, dat fiind că este necesară îndeplinirea în mod colectiv a obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030, și a sprijini acest nivel de ambiție prin politici și măsuri care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. În planul național integrat final privind energia și clima ar trebui elaborate și incluse măsuri suplimentare privind economiile de energie, cu precizarea impacturilor preconizate ale acestora. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și adecvarea producției de energie electrică, având în vedere ținta ambițioasă privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A intensifica acordurile de cooperare regională, care sunt deja bune, dintre țările nordice (Danemarca, Finlanda, Islanda, Norvegia și Suedia), prin extinderea lor la noi zone și prin lărgirea sferei geografice pentru a include statele baltice (Estonia, Letonia și Lituania). Schimburile regionale ar trebui să se concentreze asupra pieței interne a energiei și asupra securității energetice, în vederea schimbărilor prin care urmează să treacă sistemele de electricitate pentru a putea primi ponderi sporite de energie electrică din surse regenerabile, ceea ce va spori importul și exportul de energie electrică și va face ca flexibilitatea sistemelor să fie și mai necesară. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A furniza o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de energie și climă, precum și o evaluare generală a surselor investițiilor respective, inclusiv a finanțării adecvate la nivel național și regional. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A include o analiză a interacțiunilor cu politica referitoare la calitatea aerului și la emisiile atmosferice, prin prezentarea impacturilor asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A realiza o mai bună integrare a aspectelor care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin furnizarea de detalii suplimentare privind impacturile obiectivelor, politicilor și măsurilor planificate, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor. |
| --- | --- |

10.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1026 final.

4

(5)  COM(2019) 527 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 278 final.

6

(7)  SWD(2019) 278 final.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 297/108

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 18 iunie 2019

privind proiectul de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit pentru perioada 2021-2030

(2019/C 297/28)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, fiecare stat membru trebuie să prezinte Comisiei un proiect al propriului plan național integrat privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat și cu anexa I la acesta. Primele proiecte ale planurilor integrate naționale privind energia și clima trebuiau să fie prezentate până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Regatul Unit a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară. |
| --- | --- |

(2)

Regatul Unit a prezentat propriul proiect de plan național integrat privind energia și clima la 20 decembrie 2018. Prezentarea acestui proiect de plan constituie baza și prima etapă a procesului iterativ dintre Comisie și statele membre al cărui scop este finalizarea planurilor naționale integrate privind energia și clima și implementarea lor ulterioară.

| (3) | În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999, Comisia trebuie să evalueze proiectele planurilor naționale integrate privind energia și clima. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit, ținând seama de elementele relevante din Regulamentul (UE) 2018/1999. Această evaluare (2) este publicată împreună cu prezenta recomandare. Recomandările de mai jos se bazează pe evaluarea respectivă.

| (4) | În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice. |
| --- | --- |

(4)

În special, recomandările Comisiei se pot referi la: (i) nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor menite a permite îndeplinirea în mod colectiv a obiectivelor uniunii energetice și, în special, atingerea țintelor Uniunii pentru 2030 în domeniul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, precum și la nivelul de interconectivitate a rețelelor electrice spre care tinde statul membru în cauză pentru 2030; (ii) politicile și măsurile legate de obiectivele de la nivelul statelor membre și al Uniunii, precum și la alte politici și măsuri cu o potențială relevanță transfrontalieră; (iii) orice politică și măsură suplimentară ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; (iv) consecvența și interacțiunile dintre politicile și măsurile existente și cele planificate incluse în planul național integrat privind energia și clima din cadrul unei singure dimensiuni și între dimensiuni diferite ale uniunii energetice.

| (5) | În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național. |
| --- | --- |

(5)

În procesul de elaborare a recomandărilor, Comisia a ținut seama, pe de o parte, de nevoia de a pune laolaltă anumite contribuții planificate cuantificate ale tuturor statelor membre, pentru a evalua ambiția la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, de nevoia de a oferi statului membru în cauză timp suficient pentru a acorda atenția cuvenită recomandărilor Comisiei înaintea finalizării planului național.

| (6) | Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective. |
| --- | --- |

(6)

Recomandările Comisiei referitoare la nivelurile de ambiție ale statelor membre în privința energiei din surse regenerabile sunt bazate pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, bazată pe criterii obiective.

| (7) | În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește eficiența energetică, recomandările Comisiei se bazează pe evaluarea nivelului național de ambiție prevăzut în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, în comparație cu nivelul colectiv al eforturilor necesare pentru atingerea țintelor Uniunii, ținând seama de informațiile furnizate cu privire la anumite circumstanțe specifice la nivel național, după caz. Contribuțiile naționale finale în domeniul eficienței energetice ar trebui să reflecte potențialul de realizare a unor economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar trebui să fie sprijinite de o strategie de renovare a clădirilor solidă pe termen lung și de măsuri de punere în aplicare a obligației privind economiile de energie prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3). De asemenea, statele membre ar trebui să demonstreze că au ținut seama în mod adecvat de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, explicând mai ales modul în care eficiența energetică contribuie la îndeplinirea în mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor naționale legate de o economie cu emisii scăzute de carbon competitivă, de siguranța alimentării cu energie și de rezolvarea problemei sărăciei energetice.

| (8) | Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre trebuie să prezinte o perspectivă de ansamblu asupra investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor, atingerea țintelor și realizarea contribuțiilor stabilite în planul național integrat privind energia și clima, precum și o evaluare generală privind sursele investițiilor respective. Planurile naționale privind energia și clima ar trebui să asigure transparența și previzibilitatea politicilor și măsurilor naționale, pentru a se garanta siguranța investițiilor.

| (9) | În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Regatul Unit (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Regatul Unit (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

(9)

În paralel, ca parte a ciclului semestrului european 2018-2019, Comisia a pus un accent puternic asupra nevoilor de investiții ale statelor membre în domeniul energiei și în cel al climei. Acest accent este reflectat în Raportul de țară pentru Regatul Unit (4) pentru 2019 și în recomandarea Comisiei de Recomandare a Consiliului pentru Regatul Unit (5), ca parte a procesului semestrului european. În procesul de evaluare a planurilor naționale integrate privind energia și clima, Comisia a ținut seama de cele mai recente constatări și recomandări din cadrul semestrului european. Recomandările Comisiei sunt complementare celor mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că planurile lor naționale integrate privind energia și clima țin seama de cele mai recente recomandări specifice fiecărei țări care au fost emise în contextul semestrului european.

| (10) | În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale. |
| --- | --- |

(10)

În plus, Regulamentul privind guvernanța prevede că fiecare stat membru trebuie să țină seama în mod corespunzător de toate recomandările Comisiei referitoare la propriul plan național integrat privind energia și clima care trebuie prezentat până la 31 decembrie 2019 și, dacă nu dă curs unei recomandări sau unei părți substanțiale a unei recomandări, statul membru în cauză trebuie să transmită și să facă publice motivele deciziei sale.

| (11) | Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima. |
| --- | --- |

(11)

Datele raportate de statele membre în propriile planuri naționale integrate privind energia și clima și în actualizările din anii următori trebuie să fie aceleași cu datele raportate Eurostatului sau Agenției Europene de Mediu, după caz. De asemenea, utilizarea aceleiași surse și, dacă sunt disponibile, a statisticilor europene este esențială pentru calcularea situației de referință pentru modelare și proiecții. Utilizarea statisticilor europene va îmbunătăți comparabilitatea datelor și a proiecțiilor folosite în planurile naționale integrate privind energia și clima.

| (12) | Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6). |
| --- | --- |

(12)

Toate elementele anexei I la Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse în planul național integrat final privind energia și clima. În acest context, ar trebui să se evalueze impactul macroeconomic și, în măsura în care acest lucru este fezabil, impactul asupra sănătății, impactul asupra mediului, impactul asupra ocupării forței de muncă, impactul asupra educației și a competențelor și impactul social ale politicilor și măsurilor planificate. Publicul și alte părți interesate trebuie să participe la elaborarea planului național integrat final privind energia și clima. Acestea și alte elemente sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat împreună cu prezenta recomandare (6).

| (13) | În planul final, Regatul Unit ar trebui să prezinte legături mai clare între politicile naționale și dimensiunile uniunii energetice, și să țină seama de interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate în cadrul dimensiunilor referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, pe de o parte, și la cercetare, inovare și competitivitate, pe de altă parte. Exemple în acest sens sunt: principiul „eficiența energetică înainte de toate”, impactul utilizării bioenergiei asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și modul în care riscurile legate de schimbările climatice afectează aprovizionarea cu energie. |
| --- | --- |

(13)

În planul final, Regatul Unit ar trebui să prezinte legături mai clare între politicile naționale și dimensiunile uniunii energetice, și să țină seama de interconexiunile dintre politicile și măsurile planificate în cadrul dimensiunilor referitoare la decarbonizare, la securitatea energetică și la piața internă, pe de o parte, și la cercetare, inovare și competitivitate, pe de altă parte. Exemple în acest sens sunt: principiul „eficiența energetică înainte de toate”, impactul utilizării bioenergiei asupra emisiilor contabilizate și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, din schimbarea destinației terenurilor și din silvicultură, precum și modul în care riscurile legate de schimbările climatice afectează aprovizionarea cu energie.

| (14) | Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, alte contribuții benefice ar putea fi luarea în considerare a rolului economiei circulare, referirea la strategiile și planurile de acțiune naționale și sporirea beneficiilor și a potențialelor efecte compensatoare ale acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(14)

Contribuții benefice la planul național integrat final privind energia și clima ar fi: prezentarea unei analize cuprinzătoare privind poziționarea actuală a sectorului tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în cadrul pieței mondiale, evidențierea domeniilor cu atuuri concurențiale și provocări potențiale și specificarea unor obiective măsurabile pentru viitor și a unor politici și măsuri pentru îndeplinirea acestora, legate în mod adecvat de politica referitoare la întreprinderi și politica industrială. De asemenea, alte contribuții benefice ar putea fi luarea în considerare a rolului economiei circulare, referirea la strategiile și planurile de acțiune naționale și sporirea beneficiilor și a potențialelor efecte compensatoare ale acestora în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (15) | Recomandările Comisiei pentru Regatul Unit sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7), |
| --- | --- |

(15)

Recomandările Comisiei pentru Regatul Unit sunt bazate pe evaluarea proiectului de plan național integrat privind energia și clima al Regatului Unit, care este publicată împreună cu prezenta recomandare (7),

RECOMANDĂ CA REGATUL UNIT SĂ IA MĂSURI PENTRU:

| 1. | A specifica mai în detaliu și a cuantifica impacturile politicilor și măsurilor suplimentare, inclusiv în afara sectorului construcțiilor și a sectorului transporturilor, în ceea ce privește atingerea țintei stabilite pentru 2030 de reducere cu 37 % față de 2005 a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Este vorba inclusiv despre angajamentul corespunzător asumat în temeiul Regulamentului (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului (8), și anume ca emisiile din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură să nu depășească absorbțiile, și este necesar să se aplice normele de contabilizare prevăzute. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A prezenta, drept contribuție a Regatului Unit la atingerea țintei Uniunii privind sursele regenerabile de energie pentru 2030, o pondere a energiei din surse regenerabile de cel puțin 27 %, astfel cum se indică în formula din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999. A include în planul plan național integrat final privind energia și clima o traiectorie orientativă care să cuprindă toate punctele de referință menționate la articolul 4 litera (a) punctul 2 din Regulamentul (UE) 2018/1999 în conformitate cu ponderea menționată, dat fiind că este necesară intensificarea eforturilor în scopul atingerii acestei ținte în mod colectiv. A prezenta politici și măsuri detaliate și cuantificate care sunt conforme cu obligațiile prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (9), pentru a permite realizarea acestei contribuții la timp și în mod eficient din punctul de vedere al costurilor. A spori nivelul de ambiție în sectorul încălzirii și răcirii în scopul atingerii țintei orientative incluse la articolul 23 din Directiva (UE) 2018/2001 și a spori nivelul de ambiție în scopul atingerii țintei pentru transporturi de la articolul 25 din Directiva (UE) 2018/2001. A furniza detalii suplimentare privind cadrele favorabile pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie din surse regenerabile, în conformitate cu articolele 21 și 22 din Directiva (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A stabili contribuții naționale care să fie semnificativ mai ambițioase decât proiecțiile rezultate din modelarea citată în proiectul de plan național integrat privind energia și clima, dat fiind că trebuie intensificate eforturile în vederea atingerii obiectivului de eficiență energetică al Uniunii pentru 2030. A propune politici și măsuri mai ambițioase care să ducă la realizarea unor economii de energie suplimentare până în 2030. A indica politici și măsuri pentru întreaga perioadă 2021-2030. A furniza o evaluare a impactului politicilor și măsurilor planificate în materie de eficiență energetică, în special din punctul de vedere al economiilor de energie preconizate a fi realizate. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A specifica măsurile de sprijinire a îndeplinirii obiectivelor din domeniul securității energetice referitoare la diversificarea surselor de energie și la reducerea dependenței energetice, inclusiv măsurile prin care se asigură flexibilitatea și aprovizionarea pe termen lung cu combustibil nuclear, prin prisma posibilei dezvoltări a capacității sale de producție de energie nucleară. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A stabili obiective și ținte progresiste referitoare la integrarea pieței, în special prin prezentarea unei strategii și a unui calendar pentru realizarea de progrese în direcția unor prețuri bazate în întregime pe piață. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A preciza clar obiectivele naționale și țintele de finanțare în domeniul cercetării, inovării și competitivității, în special în ceea ce privește uniunea energetică, care trebuie îndeplinite în perioada 2023-2030, astfel încât să fie imediat măsurabile și capabile să sprijine atingerea țintelor din cadrul celorlalte dimensiuni ale planului național integrat privind energia și clima. A sprijini îndeplinirea acestor obiective prin politici și măsuri adecvate și specifice, inclusiv cele care urmează a fi elaborate în cooperare cu alte state membre, cum ar fi Planul strategic european privind tehnologiile energetice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A construi pe cadrul creat prin Cooperarea în domeniul energiei în Marea Nordului în ceea ce privește schimbul de bune practici în contextul schemelor de sprijin pentru energia eoliană offshore și al potențialelor proiecte referitoare la aceasta, în scopul îndeplinirii obiectivelor uniunii energetice privind o securitate energetică, o sustenabilitate și o competitivitate sporite. În contextul deciziei sale de a părăsi Uniunea Europeană, Regatul Unit ar trebui să prevadă măsuri pentru a asigura continuarea cooperării regionale cu Irlanda în ceea ce privește pregătirea pentru situații de urgență, capacitatea de reacție în situații de urgență în domeniul energiei electrice și securitatea aprovizionării cu gaze și petrol. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A-și îmbunătăți analiza referitoare la cheltuielile și la sursele investițiilor în cadrul tuturor dimensiunilor uniunii energetice – care include finanțarea adecvată la nivel național și regional și care este furnizată în prezent pentru o listă de domenii – și a o completa printr-o perspectivă de ansamblu asupra nevoilor, riscurilor și barierelor în materie de investiții. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A enumera toate subvențiile energetice, inclusiv și în special în ceea ce privește combustibilii fosili, precum și acțiunile întreprinse și planurile avute în vedere pentru eliminarea lor treptată. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A prezenta impacturile asupra poluării aerului în diverse scenarii, prin furnizarea informațiilor de bază și prin luarea în calcul a sinergiilor și a efectelor compensatoare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A detalia aspectele care asigură o tranziție justă și echitabilă, mai ales prin elaborarea evaluării sărăciei energetice, prin indicarea obiectivelor aferente și prin descrierea impacturilor, din punct de vedere social și din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al competențelor, ale politicilor, măsurilor și obiectivelor. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor carbonifere și mari generatoare de emisii de dioxid de carbon și modului în care vor fi afectate de tranziția energetică. A include o evaluare specifică a problemei sărăciei energetice, precum și eventuale obiective conexe sau politici ori măsuri specifice, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Adoptată la Bruxelles, 18 iunie 2019.

Pentru Comisie

Miguel ARIAS CAÑETE

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1027 final.

4

(5)  COM (2019) 528 final din 5 iunie 2019.

5

(6)  SWD(2019) 279 final.

6

(7)  SWD(2019) 279 final.

7

(8)  Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

8

(9)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

9

---