# Eiropas Savienības L 333/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 333 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 333

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 19. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2399 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 3 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/2400 (2015. gada 8. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli | 10 |
| | | Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli | 12 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES, Euratom) 2015/2401 (2015. gada 2. oktobris) par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību | 50 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2402 (2015. gada 12. oktobris), ar ko pārskata saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķai ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/877/ES | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2403 (2015. gada 15. decembris), ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami (
  1
  ) | 62 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2404 (2015. gada 16. decembris), ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2015. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801 | 73 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2405 (2015. gada 18. decembris), ar ko atver ES tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību | 89 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/2406 (2015. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 97 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2407 (2015. gada 18. decembris), ar ko atjauno atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) | 104 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2408 (2015. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 108 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2409 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 | 110 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2410 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 | 112 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2411 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007 | 114 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2412 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam saskaņā ar tarifa kvotām, kuras cūkgaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 442/2009 | 116 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/2413 (2015. gada 9. decembris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015) | 118 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2414 (2015. gada 17. decembris) par atsauces uz saskaņoto standartu EN 521:2006 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/142/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9145)

   (
  1
  ) | 120 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2415 (2015. gada 17. decembris) par grozīto satiksmes sadales noteikumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. pantu attiecībā uz lidostām Milāna Malpensa, Milāna Linate un Orio al Serio (Bergāmo)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9177) | 124 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2416 (2015. gada 17. decembris), ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9185) | 128 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2417 (2015. gada 17. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9191) | 143 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/2418 (2015. gada 18. decembris), ar kuru groza Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) | 148 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Ieteikums (ES) 2015/2419 (2015. gada 16. marts) par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu | 150 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2399 (2015. gada 26. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

3

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/2400 (2015. gada 8. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

10

Grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

12

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES, Euratom) 2015/2401 (2015. gada 2. oktobris) par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību

50

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2402 (2015. gada 12. oktobris), ar ko pārskata saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķai ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/877/ES

54

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2403 (2015. gada 15. decembris), ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami (
  1
  )

1

62

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2404 (2015. gada 16. decembris), ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2015. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801

73

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2405 (2015. gada 18. decembris), ar ko atver ES tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību

89

*

Komisijas Regula (ES) 2015/2406 (2015. gada 18. decembris), ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

97

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2407 (2015. gada 18. decembris), ar ko atjauno atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta)

Aphia minuta

104

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2408 (2015. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

108

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2409 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

110

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2410 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077

112

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2411 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007

114

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2412 (2015. gada 18. decembris), ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam saskaņā ar tarifa kvotām, kuras cūkgaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 442/2009

116

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/2413 (2015. gada 9. decembris), ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015)

EUPOL AFGHANISTAN

118

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2414 (2015. gada 17. decembris) par atsauces uz saskaņoto standartu EN 521:2006 Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/142/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9145)

   (
  1
  )

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9145)

1

120

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2415 (2015. gada 17. decembris) par grozīto satiksmes sadales noteikumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. pantu attiecībā uz lidostām Milāna Malpensa, Milāna Linate un Orio al Serio (Bergāmo)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9177)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9177)

124

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2416 (2015. gada 17. decembris), ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9185)

Agrilus planipennis

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9185)

128

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2417 (2015. gada 17. decembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9191)

Xylella fastidiosa

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9191)

143

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/2418 (2015. gada 18. decembris), ar kuru groza Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OLAF

148

IETEIKUMI

*

Ieteikums (ES) 2015/2419 (2015. gada 16. marts) par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu

150

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2399

(2015. gada 26. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Kolumbiju pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Kolumbiju pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

| (2) | Minētajai atsaucei uz Kolumbijas Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(2)

Minētajai atsaucei uz Kolumbijas Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

| (3) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 509/2014 Komisija izvērtēja Kolumbijas Republikas situāciju saskaņā ar minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Komisija 2014. gada 29. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā secināja, ka pēdējo gadu laikā Kolumbijas ekonomiskā, sociālā un drošības situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti Kolumbijas valstspiederīgos, kas ieceļo Eiropas Savienības teritorijā, atbrīvot no vīzas prasības. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 509/2014 Komisija izvērtēja Kolumbijas Republikas situāciju saskaņā ar minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem. Komisija 2014. gada 29. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā secināja, ka pēdējo gadu laikā Kolumbijas ekonomiskā, sociālā un drošības situācija ir ievērojami uzlabojusies un tāpēc ir pamatoti Kolumbijas valstspiederīgos, kas ieceļo Eiropas Savienības teritorijā, atbrīvot no vīzas prasības.

| (4) | Padome ar 2015. gada 19. maija lēmumu atļāva Komisijai sākt sarunas ar Kolumbijas Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(4)

Padome ar 2015. gada 19. maija lēmumu atļāva Komisijai sākt sarunas ar Kolumbijas Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

| (5) | Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2015. gada 20. maijā, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2015. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2015. gada 20. maijā, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2015. gada 9. jūnijā.

| (6) | Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai. |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

| (7) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (8) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek atļauta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

4. pants

Nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas (5), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2015. gada 26. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. DIESCHBOURG

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/3

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

KOLUMBIJAS REPUBLIKA, turpmāk “Kolumbija”,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia 19 trešās valstis, tostarp Kolumbiju, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Kolumbijas tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis

Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Kolumbijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| a) | “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; |
| --- | --- |

a)

“dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

| b) | “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai; |
| --- | --- |

b)

“Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

| c) | “Kolumbijas pilsonis” ir Kolumbijas valstspiederīgais; |
| --- | --- |

c)

“Kolumbijas pilsonis” ir Kolumbijas valstspiederīgais;

| d) | “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā; |
| --- | --- |

d)

“Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā;

| e) | “Šengenas acquis” ir visi pasākumi, kuri minēti protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un kuru mērķis ir nodrošināt to, ka uz iekšējām robežām nav personu pārbaužu, kopā ar kopēju pārbaužu politiku attiecībā uz pārbaudēm uz ārējām robežām un vīzām, kā arī tieši saistītiem papildpasākumiem noziedzības novēršanai un apkarošanai. |
| --- | --- |

e)

“Šengenas acquis” ir visi pasākumi, kuri minēti protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un kuru mērķis ir nodrošināt to, ka uz iekšējām robežām nav personu pārbaužu, kopā ar kopēju pārbaužu politiku attiecībā uz pārbaudēm uz ārējām robežām un vīzām, kā arī tieši saistītiem papildpasākumiem noziedzības novēršanai un apkarošanai.

3. pants

Piemērošanas joma

1.   Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Kolumbijas teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

Kolumbijas pilsoņi, kuriem ir derīga Kolumbijas izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Sentlūsijas pilsoņiem.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju Kolumbija var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

3.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Kolumbija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

4.   Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

5.   Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Kolumbijas tiesību akti.

4. pants

Uzturēšanās ilgums

1.   Savienības pilsoņi var uzturēties Kolumbijas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

2.   Kolumbijas pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

Kolumbijas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

3.   Šis nolīgums neietekmē Kolumbijas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

5. pants

Teritoriālā piemērošana

1.   Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

2.   Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

6. pants

Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

1.   Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Kolumbijas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

2.   Komitejai ir šādi uzdevumi:

| a) | uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

| b) | ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus; |
| --- | --- |

b)

ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

| c) | risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu;

| d) | jebkādi citi uzdevumi, par kuriem Līgumslēdzējas puses ir vienojušās. |
| --- | --- |

d)

jebkādi citi uzdevumi, par kuriem Līgumslēdzējas puses ir vienojušās.

3.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

4.   Komiteja izstrādā savu reglamentu.

7. pants

Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu starp dalībvalstīm un Kolumbiju

Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Kolumbiju, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā darbības jomā.

8. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

Līdz šā nolīguma spēkā stāšanās dienai, to piemēro no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

6.   Kolumbija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

7.   Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на втори декември две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el dos de diciembre de dos mil quince.

V Bruselu dne druhého prosince dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den anden december to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am zweiten Dezember zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δύο Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the second day of December in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le deux décembre deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu drugog prosinca dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì due dicembre duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada otrajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kéteze-tizenötödik év december havának második napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tieni jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de tweede december tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia drugiego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em dois de dezembro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la doi decembrie două mii cincisprezece.

V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať.

V Bruslju, dne drugega decembra leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä toisena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den andra december år tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Колумбия

Por la República de Colombia

Za Kolumbijskou republiku

For Republikken Colombia

Für die Republik Kolumbien

Colombia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Κολομβίας

For the Republic of Colombia

Pour la République de la Colombie

Za Republiku Kolumbiju

Per la Repubblica di Colombia

Kolumbijas Republikas vārdā –

Kolumbijos Respublikos vardu

A Kolumbiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Kolombja

Voor de Republiek Colombia

W imieniu Republiki Kolumbii

Pela República da Colômbia

Pentru Republica Columbia

Za Kolumbijskú republiku

Za Republiko Kolumbijo

Kolumbian tasavallan puolesta

För Republiken Colombia

Image

---

(1)  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Kolumbija, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ

Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

Šajā kategorijā neietilpst:

| — | uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī), |
| --- | --- |

—

uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

| — | sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa, |
| --- | --- |

—

sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

| — | žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un |
| --- | --- |

—

žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

| — | uzņēmumu iekšējie praktikanti. |
| --- | --- |

—

uzņēmumu iekšējie praktikanti.

Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Kolumbijas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR BIOMETRISKO PASU IEVIEŠANU, KAS JĀVEIC KOLUMBIJAS REPUBLIKAI

Kolumbijas Republika kā Līgumslēdzēja puse paziņo, ka tā ir piešķīrusi līguma slēgšanas tiesības par biometrisko pasu izgatavošanu un apņemas sākt izsniegt saviem pilsoņiem biometriskās pases līdz 2015. gada 31. augustam. Šīs pases pilnībā atbilst ICAO prasībām, kas noteiktas ICAO dokumentā Nr. 9303.

Līgumslēdzējas puses vienojas, ka gadījumā, ja biometriskās pases netiek sākts ieviest līdz 2015. gada 31. decembrim, tas ir pietiekams pamats šā nolīguma darbības apturēšanai saskaņā ar 8. panta 4. punktā noteikto procedūru.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR SADARBĪBU SAKARĀ AR NELEGĀLO MIGRĀCIJU

Līgumslēdzējas puses atgādina par savām saistībām attiecībā uz to nelegālo migarnatu atpakaļuzņemšanu, kas noteiktas 49. panta 3. punktā Nolīgumā par politisko dialogu un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2003. gada 15. decembrī.

Līgumslēdzējas puses cieši uzraudzīs šo saistību ievērošanu. Tās vienojas noslēgt, pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, un jo īpaši gadījumos, kad ir vērojams nelegālas migrācijas pieaugums un problēmas saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu pēc tam, kad ir stājies spēkā šis nolīgums, nolīgumu, kas regulētu abu pušu īpašos pienākumus saistībā ar nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu.

Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šāds atpakaļuzņemšanas nolīgums būtu nozīmīgs elements, kas nostiprinātu šajā nolīgumā izteiktās saistības, un apstāklis, ka pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma nav iespējams noslēgt nolīgumu par atpakaļuzņemšanu, ir pietiekams iemesls šā nolīguma apturēšanai saskaņā ar tā 8. panta 4. punktā noteikto procedūru.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/10

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/2400

(2015. gada 8. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta b) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/860 (1) grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli, tika parakstīts 2015. gada 27. maijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/860 (1) grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli, tika parakstīts 2015. gada 27. maijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Sarunu rezultātā izstrādātais grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Šveices Konfederācija aktīvi piedalījās ESAO darbā. Nolīguma teksts, kas grozīts ar grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats globālā standarta īstenošanai Savienības un Šveices Konfederācijas attiecībās. |
| --- | --- |

(2)

Sarunu rezultātā izstrādātais grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Šveices Konfederācija aktīvi piedalījās ESAO darbā. Nolīguma teksts, kas grozīts ar grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats globālā standarta īstenošanai Savienības un Šveices Konfederācijas attiecībās.

| (3) | Grozījumu protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(3)

Grozījumu protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts grozījumu protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli.

Grozījumu protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozījumu protokola 2. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (2).

2.   Komisija informē Šveices Konfederāciju un dalībvalstis par paziņojumiem, kas saskaņā ar 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī sniegti izpildot grozījumu protokolu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/860 (2015. gada 26. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 136, 3.6.2015., 5. lpp.).

1

(2)  Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/12

---

GROZĪJUMU PROTOKOLS

Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

EIROPAS SAVIENĪBA

un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk “Šveice”,

turpmāk abas – “Līgumslēdzēja puse” vai kopā – “Līgumslēdzējas puses”,

LAI sadarbības ietvaros, kurā ņemtas vērā abu Līgumslēdzēju pušu likumīgās intereses, īstenotu ESAO finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas globālo standartu, turpmāk “globālais standarts”,

TĀ KĀ Līgumslēdzējām pusēm ir ilgstošas un ciešas attiecības savstarpējā palīdzībā nodokļu jautājumos, jo īpaši saistībā ar tādu pasākumu piemērošanu, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (1), un tās vēlas uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, turpinot attīstīt šīs attiecības,

TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses vēlas noslēgt nolīgumu, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, pamatojoties uz savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu, uz kuru attiecas konkrētas konfidencialitātes prasības un citi aizsardzības pasākumi, tostarp noteikumi, kas ierobežo tās informācijas izmantošanu, kura iegūta apmaiņas veidā,

TĀ KĀ 10. pantā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (turpmāk “nolīgums”) – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu –, kurš pašlaik paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma tikai par darbībām, kas ir atzītas par nodokļu krāpšanu, un līdzīgām darbībām, būtu jāsaskaņo ar ESAO standartu pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā,

TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses tādu personas datu apstrādei, kas iegūti apmaiņas veidā saskaņā ar nolīgumu, kurš grozīts ar šo grozījumu protokolu, piemēros savus attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus un praksi un apņemas bez liekas kavēšanās informēt viena otru par izmaiņām minēto tiesību aktu un prakses būtībā,

TĀ KĀ dalībvalstīs un Šveicē i) ir ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, kas nodrošina, ka informācija, kura saņemta atbilstoši nolīgumam, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, paliek konfidenciāla un to izmanto vienīgi nodokļu novērtēšanas, iekasēšanas vai piedziņas, tiesībaizsardzības vai saukšanas pie atbildības nolūkos, vai nolūkā pieņemt lēmumus par sūdzībām šajā jautājumā, vai uzraudzības nolūkos, kā arī citos atļautos nolūkos, un vienīgi tās personas vai iestādes, kuras ir saistītas ar minēto, un ii) ir infrastruktūra efektīvai informācijas apmaiņai (tostarp ir izstrādātas procedūras, lai nodrošinātu, ka informācijas apmaiņa notiek laikus, ir precīza, droša un konfidenciāla, saziņa ir efektīva un uzticama, ir spējas ātri risināt jautājumus un novērst bažas par informācijas apmaiņu vai informācijas pieprasījumiem un pārvaldīt nolīguma, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, 4. panta noteikumus),

TĀ KĀ to Finanšu iestāžu, kas sniedz ziņojumus, un Kontu, par kuriem jāsniedz ziņojumi, kategorijas, uz kurām attiecas nolīgums, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir izstrādātas, lai ierobežotu nodokļu maksātāju iespējas izvairīties no tā, ka par viņiem sniedz ziņojumu, pārvietojot aktīvus uz Finanšu iestādēm vai ieguldot finanšu produktos, kas neietilpst nolīguma, kurš grozīts ar šo grozījumu protokolu, darbības jomā. Tomēr konkrētas Finanšu iestādes un konti, attiecībā uz kuriem pastāv zems risks, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, nebūtu jāiekļauj darbības jomā. Kopumā nebūtu jāiekļauj robežvērtības, jo tās var viegli apiet, sadalot kontus pa vairākām Finanšu iestādēm. Finanšu informācijai, par kuru ir jāsniedz ziņojumi un ar kuru ir jāapmainās, būtu jāattiecas ne tikai uz visiem attiecīgajiem ienākumiem (procenti, dividendes un tamlīdzīgi ienākumi), bet arī uz kontu bilancēm un ieņēmumiem no Finanšu aktīvu pārdošanas, lai risinātu situācijas, kad nodokļu maksātājs cenšas slēpt kapitālu, kas pats par sevi ir ienākums vai aktīvi, attiecībā uz kuriem notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tādēļ informācijas apstrāde saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi – dot iespēju dalībvalstu un Šveices nodokļu iestādēm pareizi un nekļūdīgi identificēt attiecīgos nodokļu maksātājus, piemērot un izpildīt savus nodokļu jomas tiesību aktus pārrobežu situācijās, izvērtēt iespējamību, ka ir notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un novērst turpmākas nevajadzīgas pārbaudes-, kā arī ir samērīga ar šo mērķi,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (turpmāk “nolīgums”) groza šādi:

| 1) | nosaukumu aizstāj ar:
  “Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī”; |
| --- | --- |

1)

nosaukumu aizstāj ar:

“Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī”;

| 2) | nolīguma 1. līdz 22. pantu aizstāj ar šādiem:
  “1. pants
  Definīcijas
  1.   Šajā nolīgumā:






  a) | “Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar pēdējā minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- | --- |

2)

nolīguma 1. līdz 22. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

Definīcijas

1.   Šajā nolīgumā:

a)

“Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar pēdējā minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem.

| b) | “Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts. |
| --- | --- |

b)

“Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts.

| c) | “Šveice” ir Šveices Konfederācijas teritorija, kā definēts tās tiesību aktos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. |
| --- | --- |

c)

“Šveice” ir Šveices Konfederācijas teritorija, kā definēts tās tiesību aktos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

| d) | “Šveices Kompetentās iestādes” un “Dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir attiecīgi III pielikuma a) un b) līdz ac) punktā uzskaitītās iestādes. Nolīguma III pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei III pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Šveice var grozīt attiecībā uz III pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība – attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm. |
| --- | --- |

d)

“Šveices Kompetentās iestādes” un “Dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir attiecīgi III pielikuma a) un b) līdz ac) punktā uzskaitītās iestādes. Nolīguma III pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei III pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Šveice var grozīt attiecībā uz III pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība – attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm.

| e) | “Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents minētajā dalībvalstī, ja minētā filiāle atrodas minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

e)

“Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents minētajā dalībvalstī, ja minētā filiāle atrodas minētajā dalībvalstī.

| f) | “Šveices finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Šveicē, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Šveices, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Šveicē, ja minētā filiāle atrodas Šveicē. |
| --- | --- |

f)

“Šveices finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Šveicē, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Šveices, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Šveicē, ja minētā filiāle atrodas Šveicē.

| g) | “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Šveices finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

g)

“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Šveices finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus.

| h) | “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Šveices konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Šveicē spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam. |
| --- | --- |

h)

“Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Šveices konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Šveicē spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam.

| i) | “Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Šveices Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

i)

“Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Šveices Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

| j) | “Šveices konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Šveices personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Šveices personas, par kurām jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

j)

“Šveices konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Šveices personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Šveices personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

| k) | “Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Šveices Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents. |
| --- | --- |

k)

“Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Šveices Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents.

| l) | “Šveices persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Šveicē saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Šveices rezidents. |
| --- | --- |

l)

“Šveices persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Šveicē saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Šveices rezidents.

2.   Jebkuram ar lieliem sākuma burtiem rakstītam terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā, ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, un ii) attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Šveices valsts tiesību aktiem, un šī nozīme atbilst I un II pielikumā noteiktajai nozīmei.

Jebkuram terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā vai I vai II pielikumā, ja vien konteksts nenosaka citādi vai Dalībvalsts Kompetentā iestāde un Šveices Kompetentā iestāde nevienojas par kopīgu nozīmi, kā paredzēts 7. pantā (kā atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem), ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta saskaņā ar tās attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā (2) vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Šveices valsts tiesību aktiem, un jebkura nozīme saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) piemērojamajiem tiesību aktiem nodokļu jomā prevalē pār nozīmi, kas terminam piešķirta saskaņā ar citiem minētās jurisdikcijas tiesību aktiem.

2. pants

Automātiska informācijas apmaiņa par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi

1.   Atbilstoši šā panta noteikumiem un ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, Šveices Kompetentā iestāde ar katras dalībvalsts Kompetento iestādi un katras dalībvalsts Kompetentā iestāde ar Šveices Kompetento iestādi ik gadu automātiski apmainīsies ar informāciju, kas iegūta ievērojot minētos noteikumus un norādīta 2. punktā.

2.   Dalībvalstij attiecībā uz katru Šveices kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, un Šveicei attiecībā uz katru Dalībvalsts kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jāapmainās ar šādu informāciju:

| a) | katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, NMIN un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta, un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kam ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kuras ir Personas, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, NMIN un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, NMIN un dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

a)

katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, NMIN un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta, un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kam ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kuras ir Personas, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, NMIN un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, NMIN un dzimšanas datums un vieta;

| b) | konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); |
| --- | --- |

b)

konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

| c) | Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); |
| --- | --- |

c)

Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

| d) | konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu; |
| --- | --- |

d)

konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu;

| e) | Turētāja konta gadījumā:






  i) | procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

e)

Turētāja konta gadījumā:

i)

procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| ii) | kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis; |
| --- | --- |

ii)

kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

| f) | jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- |

f)

jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| g) | jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

g)

jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

3. pants

Automātiskas informācijas apmaiņas laiks un veids

1.   Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām uz Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, veikto maksājumu summu un raksturojumu var noteikt saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) nodokļu tiesību aktu principiem, kas apmainās ar informāciju.

2.   Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām informācijā, ar kuru apmainās, norāda valūtu, kurā ir denominēta katra attiecīgā summa.

3.   Attiecībā uz 2. panta 2. punktu ir jāapmainās ar informāciju par pirmo gadu, kas sākas ar 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanos spēkā, un visiem turpmākajiem gadiem; informācijas apmaiņa tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija.

4.   Kompetentās iestādes automātiski apmainīsies ar 2. pantā aprakstīto informāciju kopējā ziņošanas standarta sistēmā paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML).

5.   Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem.

4. pants

Sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi

Dalībvalsts Kompetentā iestāde paziņos Šveices Kompetentajai iestādei un Šveices Kompetentā iestāde paziņos Dalībvalsts Kompetentajai iestādei, ja pirmajai minētajai (paziņotājai) Kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka kļūdas rezultātā informācija saskaņā ar 2. pantu ir paziņota nepareizi vai nepilnīgi vai Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nav ievērojusi piemērojamās ziņojumu sniegšanas prasības un pienācīgas pārbaudes procedūras atbilstoši I un II pielikumam. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus piemērotos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas vai noteikumu neievērošanu.

5. pants

Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma

1.   Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem un jebkāda cita nolīguma starp Šveici un kādu no dalībvalstīm, kurš paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, Šveices un dalībvalstu Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga šā nolīguma noteikumu izpildei vai tādu valsts tiesību aktu piemērošanai vai īstenošanai, kuri attiecas uz jebkāda veida nodokļiem, ko uzliek Šveices kompetentā iestāde un jebkura Dalībvalsts kompetentā iestāde vai to administratīvi teritoriālo veidojumu vai vietējo iestāžu vārdā, ciktāl nodokļu uzlikšana saskaņā ar šādiem valsts tiesību aktiem nav pretrunā piemērojamam nolīgumam par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu starp Šveici un attiecīgo dalībvalsti.

2.   Šā panta 1. punkta un 6. panta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai noteiktu Šveicei vai kādai dalībvalstij pienākumu:

| a) | veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no attiecīgi Šveicei vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses; |
| --- | --- |

a)

veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no attiecīgi Šveicei vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses;

| b) | sniegt informāciju, kas nav iegūstama attiecīgi saskaņā ar Šveices vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju, kas nav iegūstama attiecīgi saskaņā ar Šveices vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros;

| c) | sniegt informāciju, kas atklātu jebkādu tirdzniecības noslēpumu, komercnoslēpumu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public). |
| --- | --- |

c)

sniegt informāciju, kas atklātu jebkādu tirdzniecības noslēpumu, komercnoslēpumu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public).

3.   Ja informāciju pieprasa dalībvalsts vai Šveice, kas rīkojas kā pieprasījuma iesniedzēja jurisdikcija saskaņā ar šo pantu, Šveice vai dalībvalsts, kas rīkojas kā pieprasījumu saņēmusī jurisdikcija, veic informācijas ieguves pasākumus, lai iegūtu pieprasīto informāciju pat tad, ja minētajai pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai šāda informācija, iespējams, nav nepieciešama pašas nodokļu vajadzībām. Uz iepriekšējā teikumā ietverto pienākumu attiecas 2. punktā minētais ierobežojumi, taču šādi ierobežojumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai ļautu pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija nav nepieciešama tās iekšējām interesēm.

4.   Šā panta 2. punkta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami kā tādi, kas Šveicei vai dalībvalstij ļautu atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, vārda pakalpojumu sniedzēja (nominee) vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka šī informācija ir saistīta ar kādas personas īpašumtiesību interesēm.

5.   Kompetentās iestādes vienosies par izmantojamajām standarta veidlapām un vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem.

6. pants

Konfidencialitāte un personas datu aizsardzība

1.   Ar jebkādu informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Šveice) ieguvusi saskaņā ar šo nolīgumu, rīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, un to aizsargā tādā pašā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas valsts tiesību aktiem, un, ciktāl nepieciešams personas datu aizsardzībai, saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem un aizsardzības pasākumiem, kurus var norādīt jurisdikcija, kas sniedz informāciju, kā prasīts tās valsts tiesību aktos.

2.   Jebkurā gadījumā šādu informāciju izpauž tikai personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvām vai uzraudzības iestādēm), kuras ir saistītas ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu vai piedziņu, tiesībaizsardzību vai saukšanas pie atbildības, vai lēmumu pieņemšanu par sūdzībām attiecībā uz attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) nodokļiem, vai ar iepriekšminētā uzraudzību. Tikai iepriekš minētās personas vai iestādes var izmantot informāciju un tikai iepriekšējā teikumā izklāstītajos nolūkos. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tās var izpaust informāciju atklātās tiesas sēdēs vai tiesas nolēmumos saistībā ar šādiem nodokļiem.

3.   Neatkarīgi no iepriekšjos punktos minētajiem noteikumiem informāciju, ko saņēmusi jurisdikcija (dalībvalsts vai Šveice), var izmantot citiem nolūkiem, ja šādu informāciju var tā izmantot saskaņā ar informāciju sniegušās jurisdikcijas (attiecīgi Šveices vai dalībvalsts) tiesību aktiem un minētās jurisdikcijas Kompetentā iestāde šādu izmantošanu atļauj. Informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Šveice) sniegusi citai jurisdikcijai (attiecīgi Šveicei vai dalībvalstij), pēdējā minētā jurisdikcija var nosūtīt trešai jurisdikcijai (citai dalībvalstij), ja iepriekš ir saņemta pirmās minētās jurisdikcijas, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, Kompetentās iestādes atļauja. Informāciju, ko viena dalībvalsts ir sniegusi citai dalībvalstij saskaņā ar tās piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, var nosūtīt Šveicei, ja iepriekš ir saņemta tās dalībvalsts Kompetentās iestādes atļauja, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta.

4.   Katra dalībvalsts vai Šveices Kompetentā iestāde nekavējoties paziņos citai Kompetentajai iestādei, t. i., attiecīgi Šveices vai konkrētās dalībvalsts Kompetentajai iestādei, par jebkādiem konfidencialitātes prasību pārkāpumiem, aizsardzības pasākumu kļūdām un attiecīgi piemērotajiem sodiem un korektīviem pasākumiem.

7. pants

Apspriedes un nolīguma darbības apturēšana

1.   Ja rodas grūtības šā nolīguma īstenošanā vai interpretēšanā, jebkura Šveices vai dalībvalsts Kompetentā iestāde var pieprasīt apspriedes starp Šveices Kompetento iestādi un vienu vai vairākām Dalībvalstu Kompetentajām iestādēm, lai izstrādātu atbilstošus pasākumus nolūkā nodrošināt šā nolīguma izpildi. Minētās Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu Kompetentajām iestādēm par to apspriežu rezultātiem. Attiecībā uz interpretācijas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties apspriedēs pēc jebkuras Kompetentās iestādes lūguma.

2.   Ja apspriede attiecas uz būtisku šā nolīguma noteikumu neievērošanu un 1. punktā aprakstītā procedūra nesniedz piemērotu risinājumu, dalībvalsts vai Šveices Kompetentā iestāde var apturēt informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu ar, attiecīgi, Šveici vai konkrētu dalībvalsti, par to rakstveidā paziņojot otrai attiecīgajai Kompetentajai iestādei. Šāda apturēšana stāsies spēkā nekavējoties. Šā punkta nolūkos būtiska noteikumu neievērošana cita starpā ietver šā nolīguma noteikumu par konfidencialitāti un datu aizsardzības pasākumiem neievērošanu, gadījumu, kad dalībvalsts vai Šveices Kompetentā iestāde nesniedz informāciju laikus vai nesniedz atbilstīgu informāciju, kā prasīts saskaņā ar šo nolīgumu, vai Vienību vai kontu definēšanu kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtos kontus tādā veidā, kas kaitē šā nolīguma mērķiem.

8. pants

Grozījumi

1.   Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas ikreiz, kad ESAO līmenī tiek pieņemtas svarīgas izmaiņas jebkurā globālā standarta elementā, vai – ja Līgumslēdzējas puses uzskata to par nepieciešamu –, lai uzlabotu šā nolīguma tehnisko darbību vai novērtētu un atspoguļotu citas norises starptautiskā līmenī. Apspriedes notiek viena mēneša laikā pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai steidzamos gadījumos – tiklīdz iespējams.

2.   Pamatojoties uz šādu saziņu, Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties, lai pārbaudītu, vai ir nepieciešamas šā nolīguma izmaiņas.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto apspriežu nolūkā katra Līgumslēdzēja puse informē otru Līgumslēdzēju pusi par iespējamajiem notikumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma pareizu darbību. Šie notikumi arī ietver jebkuru attiecīgu nolīgumu starp kādu Līgumslēdzēju pusi un trešo valsti.

4.   Pēc apspriedēm šajā nolīgumā var izdarīt grozījumus protokola vai jauna nolīguma veidā starp Līgumslēdzējām pusēm.

5.   Ja kāda Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā un vēlas veikt attiecīgas izmaiņas šā nolīguma I un/vai II pielikumā, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei. Apspriežu procedūra starp Līgumslēdzējām pusēm notiek viena mēneša laikā pēc paziņojuma. Neatkarīgi no 4. punkta gadījumā, ja Līgumslēdzējas puses minētās apspriežu procedūras ietvaros panāk vienprātību par izmaiņām, kas būtu jāveic šā nolīguma I un/vai II pielikumā, Līgumslēdzēja puse, kura pieprasīja izmaiņu veikšanu, laikā, kas ir nepieciešams, lai ieviestu minētās izmaiņas nolīguma oficiālu grozījumu veidā, var provizoriski piemērot šā nolīguma I un/vai II pielikuma pārskatīto redakciju, kas apstiprināta apspriežu procedūrā, sākot no pirmā janvāra nākamajā gadā pēc minētās procedūras pabeigšanas.

Tiek uzskatīts, ka Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā, ja

| a) | attiecībā uz dalībvalstīm – izmaiņas ir iekļautas Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz dalībvalstīm – izmaiņas ir iekļautas Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā;

| b) | attiecībā uz Šveici – izmaiņas ir iekļautas nolīgumā ar trešo valsti vai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Šveici – izmaiņas ir iekļautas nolīgumā ar trešo valsti vai valsts tiesību aktos.

9. pants

Uzņēmējsabiedrību savstarpējās dividendes, procenti un honorāru maksājumi

1.   Neskarot valstu iekšējo vai starpvalstu nolīgumu noteikumu piemērošanu attiecībā uz krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu Šveicē un dalībvalstīs, dividendēm, ko meitassabiedrības maksā mātessabiedrībām, neuzliek nodokli izcelsmes valstī, ja:

| — | mātessabiedrība ir tiešais minimāli 25 % šādas meitassabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, un |
| --- | --- |

—

mātessabiedrība ir tiešais minimāli 25 % šādas meitassabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, un

| — | viena no uzņēmējsabiedrībām ir dalībvalsts rezidents nodokļu vajadzībām un otra uzņēmējsabiedrība ir Šveices rezidents nodokļu vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

viena no uzņēmējsabiedrībām ir dalībvalsts rezidents nodokļu vajadzībām un otra uzņēmējsabiedrība ir Šveices rezidents nodokļu vajadzībām, un

| — | saskaņā ar jebkuru nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu ar jebkuru trešo valsti neviena no uzņēmējsabiedrībām nav attiecīgās trešās valsts rezidents nodokļu vajadzībām, un |
| --- | --- |

—

saskaņā ar jebkuru nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu ar jebkuru trešo valsti neviena no uzņēmējsabiedrībām nav attiecīgās trešās valsts rezidents nodokļu vajadzībām, un

| — | abas uzņēmējsabiedrības maksā uzņēmumu nodokli un tām nav atbrīvojumu no nodokļiem, un tās ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību (3). |
| --- | --- |

—

abas uzņēmējsabiedrības maksā uzņēmumu nodokli un tām nav atbrīvojumu no nodokļiem, un tās ir sabiedrības ar ierobežotu atbildību (3).

2.   Neskarot valstu iekšējo vai starpvalstu nolīgumu noteikumu piemērošanu attiecībā uz krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu Šveicē un dalībvalstīs, procentu un honorāru maksājumiem, ko veic saistītās sabiedrības vai to pastāvīgie uzņēmumi, neuzliek nodokli izcelsmes valstī, ja:

| — | šādas uzņēmējsabiedrības ir savstarpēji saistītas tā, ka viena no tām ir tiešais minimāli 25 % otrās uzņēmējsabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, vai arī abas uzņēmējsabiedrības pieder trešai uzņēmējsabiedrībai, kas ir tiešais minimāli 25 % gan pirmās uzņēmējsabiedrības, gan otrās uzņēmējsabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, un |
| --- | --- |

—

šādas uzņēmējsabiedrības ir savstarpēji saistītas tā, ka viena no tām ir tiešais minimāli 25 % otrās uzņēmējsabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, vai arī abas uzņēmējsabiedrības pieder trešai uzņēmējsabiedrībai, kas ir tiešais minimāli 25 % gan pirmās uzņēmējsabiedrības, gan otrās uzņēmējsabiedrības kapitāla turētājs vismaz divus gadus, un

| — | viena uzņēmējssabiedrība ir dalībvalsts rezidents nodokļu vajadzībām vai pastāvīgi uzņemumi atrodas dalībvalstī un otrā uzņēmējsabiedrība ir Šveices rezidents nodokļu vajadzībām vai pastāvīgais uznēmums atrodas Šveicē, un |
| --- | --- |

—

viena uzņēmējssabiedrība ir dalībvalsts rezidents nodokļu vajadzībām vai pastāvīgi uzņemumi atrodas dalībvalstī un otrā uzņēmējsabiedrība ir Šveices rezidents nodokļu vajadzībām vai pastāvīgais uznēmums atrodas Šveicē, un

| — | saskaņā ar jebkuru nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu ar jebkuru trešo valsti neviena no uzņēmējsabiedrībām nav attiecīgās trešās valsts rezidents nodokļu vajadzībām, un neviens no pastāvīgajiem uzņēmumiem neatrodas attiecīgajā trešā valstī, un |
| --- | --- |

—

saskaņā ar jebkuru nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu ar jebkuru trešo valsti neviena no uzņēmējsabiedrībām nav attiecīgās trešās valsts rezidents nodokļu vajadzībām, un neviens no pastāvīgajiem uzņēmumiem neatrodas attiecīgajā trešā valstī, un

| — | visas uzņēmējsabiedrības maksā uzņēmumu nodokli un tām nav atbrīvojumu no nodokļiem, īpaši attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem, un katra uzņēmējsabiedrība ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību (3). |
| --- | --- |

—

visas uzņēmējsabiedrības maksā uzņēmumu nodokli un tām nav atbrīvojumu no nodokļiem, īpaši attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem, un katra uzņēmējsabiedrība ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību (3).

3.   Šā nolīguma pieņemšana neietekmē pastāvošos Šveices un dalībvalstu nolīgumus par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kuros paredzēti izdevīgāki noteikumi nodokļu piemērošanai dividendēm un procentu un honorāru maksājumiem.

10. pants

Izbeigšana

Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstveida paziņojumu par izbeigšanu otrai Līgumslēdzējai pusei. Šāda izbeigšana stāsies spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies 12 mēnešu laikposms pēc paziņojuma par izbeigšanu datuma. Izbeigšanas gadījumā visa informācija, kas iepriekš saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, paliks konfidenciāla, un uz to attieksies šā nolīguma 6. pants.

11. pants

Teritoriālā darbības joma

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, to dalībvalstu teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Šveicē.”;

| 3) | pielikumus aizstāj ar šādiem:“
  I PIELIKUMS

  Kopējais finanšu konta informācijas ziņošanas un pienācīgas pārbaudes standarts (“Kopējais ziņošanas standarts”)

  I IEDAĻA

  ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS







  A. | Ievērojot C līdz E punktu, katrai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāsniedz tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) Kompetentajai iestādei šāda informācija attiecībā uz šādas Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums:






  1) | katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Šveices), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, – Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts, Šveice vai cita jurisdikcija), kurā(-ās) tā ir rezidents, un NMIN(-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Šveice), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

pielikumus aizstāj ar šādiem:

I PIELIKUMS

Kopējais finanšu konta informācijas ziņošanas un pienācīgas pārbaudes standarts (“Kopējais ziņošanas standarts”)

I IEDAĻA

ZIŅOJUMU SNIEGŠANAS VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS

A.

Ievērojot C līdz E punktu, katrai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāsniedz tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) Kompetentajai iestādei šāda informācija attiecībā uz šādas Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums:

1)

katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Šveices), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, – Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts, Šveice vai cita jurisdikcija), kurā(-ās) tā ir rezidents, un NMIN(-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Šveice), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN(-i) un dzimšanas datums un vieta;

| 2) | konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); |
| --- | --- |

2)

konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

| 3) | Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); |
| --- | --- |

3)

Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

| 4) | konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu; |
| --- | --- |

4)

konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu;

| 5) | Turētāja konta gadījumā:






  a) | procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

5)

Turētāja konta gadījumā:

a)

procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| b) | kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

| 6) | jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un |
| --- | --- |

6)

jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

| 7) | jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

7)

jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

| B. | Paziņotajā informācijā norāda valūtu, kurā ir denominēta katra summa. |
| --- | --- |

B.

Paziņotajā informācijā norāda valūtu, kurā ir denominēta katra summa.

| C. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta attiecībā uz katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ja šāds konts ir Iepriekšpastāvējis konts, nav jāziņo NMIN(-i) vai dzimšanas datums, ja šāds(-i) NMIN(-i) vai dzimšanas datums nav Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā un šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem vai jebkuru Eiropas Savienības juridisko instrumentu (attiecīgā gadījumā) nav citādi noteikts pienākums tos vākt. Taču Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums veltīt visas nepieciešamās pūles, lai iegūtu NMIN(-us) vai dzimšanas datumu attiecībā uz Iepriekšpastāvējušiem kontiem līdz otra kalendārā gada, kas seko gadam, kurā Iepriekšpastāvējuši konti tika identificēti kā Konti, par kuriem jāsniedz ziņojums, beigām. |
| --- | --- |

C.

Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta attiecībā uz katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ja šāds konts ir Iepriekšpastāvējis konts, nav jāziņo NMIN(-i) vai dzimšanas datums, ja šāds(-i) NMIN(-i) vai dzimšanas datums nav Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā un šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem vai jebkuru Eiropas Savienības juridisko instrumentu (attiecīgā gadījumā) nav citādi noteikts pienākums tos vākt. Taču Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums veltīt visas nepieciešamās pūles, lai iegūtu NMIN(-us) vai dzimšanas datumu attiecībā uz Iepriekšpastāvējušiem kontiem līdz otra kalendārā gada, kas seko gadam, kurā Iepriekšpastāvējuši konti tika identificēti kā Konti, par kuriem jāsniedz ziņojums, beigām.

| D. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta NMIN nav jāziņo, ja NMIN nav izdevusi attiecīgā dalībvalsts, Šveice vai cita rezidences vietas jurisdikcija. |
| --- | --- |

D.

Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta NMIN nav jāziņo, ja NMIN nav izdevusi attiecīgā dalībvalsts, Šveice vai cita rezidences vietas jurisdikcija.

| E. | Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta dzimšanas vieta nav jāziņo, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir citādi pieprasīts iegūt un ziņot to saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un tas ir pieejams elektroniski uzmeklējamos datos, ko uztur Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

E.

Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta dzimšanas vieta nav jāziņo, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir citādi pieprasīts iegūt un ziņot to saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un tas ir pieejams elektroniski uzmeklējamos datos, ko uztur Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus.

II IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES VISPĀRĪGĀS PRASĪBAS

| A. | Konts tiek uztverts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, sākot no datuma, no kura konts kā tāds identificēts saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām II līdz VII iedaļā un, ja vien nav noteikts citādi, informācija par Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, jāziņo reizi kalendārajā gadā nākamajā gadā pēc tāgada, uz kuru šī informācija attiecas. |
| --- | --- |

A.

Konts tiek uztverts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, sākot no datuma, no kura konts kā tāds identificēts saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām II līdz VII iedaļā un, ja vien nav noteikts citādi, informācija par Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, jāziņo reizi kalendārajā gadā nākamajā gadā pēc tāgada, uz kuru šī informācija attiecas.

| B. | Konta bilance vai vērtība tiek noteikta kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas periodā pēdējā dienā. |
| --- | --- |

B.

Konta bilance vai vērtība tiek noteikta kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas periodā pēdējā dienā.

| C. | Ja robežvērtība konta bilancei vai vērtībai jānosaka kalendārā gada pēdējā dienā, attiecīgā bilance vai vērtība jānosaka tā ziņošanas perioda pēdējā dienā, kas beidzas ar šo kalendāro gadu vai šajā kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

C.

Ja robežvērtība konta bilancei vai vērtībai jānosaka kalendārā gada pēdējā dienā, attiecīgā bilance vai vērtība jānosaka tā ziņošanas perioda pēdējā dienā, kas beidzas ar šo kalendāro gadu vai šajā kalendārajā gadā.

| D. | Katra dalībvalsts vai Šveice var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, izmantot pakalpojumu sniedzējus, lai izpildītu ziņojumu sniegšanas vai pienācīgas pārbaudes pienākumus, kuri noteikti šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, kā tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, taču šādi pienākumi paliek Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbildība. |
| --- | --- |

D.

Katra dalībvalsts vai Šveice var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, izmantot pakalpojumu sniedzējus, lai izpildītu ziņojumu sniegšanas vai pienācīgas pārbaudes pienākumus, kuri noteikti šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, kā tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, taču šādi pienākumi paliek Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbildība.

| E. | Katra dalībvalsts vai Šveice var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, piemērot Jaunu kontu pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem un Lielas vērtības kontu pienācīgas pārbaudes prasības Zemākas vērtības kontiem. Ja dalībvalsts vai Šveice atļauj izmantot Jauna konta pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem, turpina piemērot noteikumus, kas citādi būtu jāpiemēro Iepriekšpastāvējušiem kontiem. |
| --- | --- |

E.

Katra dalībvalsts vai Šveice var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, piemērot Jaunu kontu pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem un Lielas vērtības kontu pienācīgas pārbaudes prasības Zemākas vērtības kontiem. Ja dalībvalsts vai Šveice atļauj izmantot Jauna konta pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem, turpina piemērot noteikumus, kas citādi būtu jāpiemēro Iepriekšpastāvējušiem kontiem.

III IEDAĻA

PIENĀCĪGA PĀRBAUDE IEPRIEKŠPASTĀVĒJUŠIEM PRIVĀTPERSONU KONTIEM

Lai starp Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Iepriekšpastāvējušu privātpersonas kontu, kas ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Anuitātes līgums, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādu Līgumu Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidentiem. |
| --- | --- |

A.

Konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Iepriekšpastāvējušu privātpersonas kontu, kas ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Anuitātes līgums, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādu Līgumu Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidentiem.

| B. | Zemākas vērtības konts. Zemākas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.






  1. | Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- | --- |

B.

Zemākas vērtības konts. Zemākas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.

1.

Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts:






  a) | Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija; |
| --- | --- | --- |

2.

Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts:

a)

Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija;

| b) | pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums;

| c) | viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Šveicē vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta; |
| --- | --- |

c)

viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Šveicē vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta;

| d) | regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu; |
| --- | --- |

d)

regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu;

| e) | pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai |
| --- | --- |

e)

pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai

| f) | norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā. |
| --- | --- |

f)

norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā.

| 3. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu. |
| --- | --- |

3.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu.

| 4. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

4.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| 5. | Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Šveices Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts. |
| --- | --- |

5.

Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Šveices Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts.

| 6. | Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja:






  a) | informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Šveicē vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā:






  i) | pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Šveici vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, un |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja:

a)

informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Šveicē vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā:

i)

pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Šveici vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, un

| ii) | Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz; |
| --- | --- |

ii)

Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz;

| b) | informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā:






  i) | pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Šveici vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, vai |
| --- | --- | --- |

b)

informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā:

i)

pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Šveici vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, vai

| ii) | Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz. |
| --- | --- |

ii)

Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz.

| C. | Pastiprinātas pārbaudes procedūras Lielas vērtības kontiem. Lielas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.






  1. | Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm. |
| --- | --- | --- |

C.

Pastiprinātas pārbaudes procedūras Lielas vērtības kontiem. Lielas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.

1.

Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm.

| 2. | Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā:






  a) | visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu; |
| --- | --- | --- |

2.

Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā:

a)

visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu;

| b) | visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija; |
| --- | --- |

b)

visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija;

| c) | visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem; |
| --- | --- |

c)

visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem;

| d) | jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un |
| --- | --- |

d)

jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un

| e) | jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus. |
| --- | --- |

e)

jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus.

| 3. | Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:






  a) | Konta turētāja rezidences vietas statuss; |
| --- | --- | --- |

3.

Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:

a)

Konta turētāja rezidences vietas statuss;

| b) | Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā; |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā;

| c) | Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus;

| d) | Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē); |
| --- | --- |

d)

Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē);

| e) | vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un |
| --- | --- |

e)

vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un

| f) | vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu. |
| --- | --- |

f)

vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu.

| 4. | Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

4.

Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 5. | Pazīmju konstatēšanas sekas.






  a) | Ja Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu. |
| --- | --- | --- |

5.

Pazīmju konstatēšanas sekas.

a)

Ja Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu.

| b) | Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

b)

Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| c) | Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāts Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Šveices Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts. |
| --- | --- |

c)

Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāts Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Šveices Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts.

| 6. | Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, bet kļūst par Lielas vērtības kontu nākamā kalendārā gada pēdējā dienā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

6.

Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, bet kļūst par Lielas vērtības kontu nākamā kalendārā gada pēdējā dienā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums.

| 7. | Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, izņemot C punkta 4. apakšpunktā aprakstīto klientu apkalpošanas operatora pieprasījumu, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts – šadā gadījumā Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu atkārtoti jāpiemēro minētās procedūras līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts. |
| --- | --- |

7.

Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, izņemot C punkta 4. apakšpunktā aprakstīto klientu apkalpošanas operatora pieprasījumu, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts – šadā gadījumā Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu atkārtoti jāpiemēro minētās procedūras līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts.

| 8. | Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. |
| --- | --- |

8.

Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

| 9. | Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus. |
| --- | --- |

9.

Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus.

| D. | Iepriekšpastāvējušu Lielas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz viena gada laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā. Iepriekšpastāvējušu Zemākas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz divu gadu laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

D.

Iepriekšpastāvējušu Lielas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz viena gada laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā. Iepriekšpastāvējušu Zemākas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz divu gadu laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā.

| E. | Jebkurš Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kas saskaņā ar šo iedaļu identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, visus turpmākos gadus jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

E.

Jebkurš Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kas saskaņā ar šo iedaļu identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, visus turpmākos gadus jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

IV IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PRASĪBAS JAUNIEM PRIVĀTPERSONU KONTIEM

Lai starp Jauniem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

A.

Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| B. | Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja NMIN attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums. |
| --- | --- |

B.

Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja NMIN attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums.

| C. | Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. |
| --- | --- |

C.

Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām.

V IEDAĻA

IEPRIEKŠPASTĀVĒJUŠU VIENĪBU KONTU PIENĀCĪGA PĀRBAUDE

Lai starp Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā. |
| --- | --- |

A.

Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā.

| B. | Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

B.

Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām.

| C. | Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

C.

Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

| D. | Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.






  1. | Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.






  a) | Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- | --- | --- |

D.

Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

1.

Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

a)

Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums.

| b) | Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

b)

Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.






  a) | Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- | --- |

2.

Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

a)

Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| b) | Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| c) | Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz:






  i) | informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, kuru tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības un kura kopējā konta bilance vai vērtība nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā; vai |
| --- | --- | --- |

c)

Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz:

i)

informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, kuru tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības un kura kopējā konta bilance vai vērtība nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā; vai

| ii) | pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Šveicē vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents. |
| --- | --- |

ii)

pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Šveicē vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents.

| E. | Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.






  1. | Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī tajā gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, jāpabeidz divu gadu laikā no minētā grozījumu protokola stāšanās spēkā. |
| --- | --- | --- |

E.

Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.

1.

Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī tajā gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, jāpabeidz divu gadu laikā no minētā grozījumu protokola stāšanās spēkā.

| 2. | Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī tajā gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu. |
| --- | --- |

2.

Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī tajā gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu.

| 3. | Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām.

VI IEDAĻA

PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PRASĪBAS JAUNIEM VIENĪBU KONTIEM

Lai starp Jauniem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

| A. | Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.






  1. | Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.






  a) | Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

1.

Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

a)

Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu.

| b) | Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

b)

Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums.

| 2. | Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.






  a) | Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- | --- |

2.

Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

a)

Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| b) | Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. |
| --- | --- |

b)

Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

| c) | Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu. |
| --- | --- |

c)

Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

VII IEDAĻA

SPECIĀLIE PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES NOTEIKUMI

Īstenojot iepriekš aprakstītās pienācīgas pārbaudes procedūras, piemēro šādus papildu noteikumus.

| A. | Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami. |
| --- | --- |

A.

Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami.

| B. | Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras.
  Dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, uzskatīt par tādu Finanšu kontu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:






  a) | Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus; |
| --- | --- | --- |

B.

Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras.

Dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, uzskatīt par tādu Finanšu kontu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:

a)

Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus;

| b) | darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un |
| --- | --- |

b)

darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un

| c) | kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā. |
| --- | --- |

c)

kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā.

“Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību, kas i) nodrošina segumu personām, kuras ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību, un ii) kurā paredz tādu prēmiju par katru grupas locekli (vai grupas kategorijas locekli), ko nosaka, neņemot vērā individuālos veselības rādītājus, kas nav grupas locekļa (vai locekļu kategorijas) vecums, dzimums un smēķēšanas ieradumi.

“Grupas anuitātes līgums” ir Anuitātes līgums, saskaņā ar kuru kreditori ir personas, kas ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību.

Pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Šveicei un Šveice paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Šveicei, un Eiropas Komisija nosūta Šveices paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Šveices puses paziņo tādā pašā veidā.

| C. | Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi






  1. | Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. |
| --- | --- | --- |

C.

Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi

1.

Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

| 2. | Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. |
| --- | --- |

2.

Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

| 3. | Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, – gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) – turklāt ir jāapkopo visi šādi konti. |
| --- | --- |

3.

Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, – gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) – turklāt ir jāapkopo visi šādi konti.

| 4. | Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas dolāros vai summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

4.

Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas dolāros vai summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos.

VIII IEDAĻA

TERMINU DEFINĪCIJAS

Turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:

| A. | Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus






  1. | “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Šveices finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus. |
| --- | --- | --- |

A.

Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus

1.

“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Šveices finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus.

| 2. | “Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā. |
| --- | --- |

2.

“Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā.

| 3. | “Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība. |
| --- | --- |

3.

“Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība.

| 4. | “Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākumi saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. |
| --- | --- |

4.

“Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākumi saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks.

| 5. | “Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. |
| --- | --- |

5.

“Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību.

| 6. | “Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:






  a) | kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā:






  i) | tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem, pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

“Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:

a)

kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā:

i)

tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem, pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem,

| ii) | individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība, vai |
| --- | --- |

ii)

individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība, vai

| iii) | citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā; |
| --- | --- |

iii)

citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā;

vai

| b) | kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā. |
| --- | --- |

b)

kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā.

Uzskata, ka Vienības darījumdarbība galvenokārt ir viena vai vairākas A punkta 6. apakšpunkta a) punktā aprakstītās darbības vai ka Vienības bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību A punkta 6. apakšpunkta b) punkta vajadzībām, ja Vienības bruto ienākumi, kas saistīti ar attiecīgajām darbībām, ir vismaz 50 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kurš beidzas tāda gada 31. decembrī, kas ir pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā – atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. Termins “Ieguldījumu vienība” neietver vienību, kas ir Aktīva nefinanšu vienība, jo minētā vienība izpilda jebkuru no D punkta 9. apakšpunkta d) līdz g) punkta kritērijiem.

Šo apakšpunktu saprot atbilstīgi tam, kā definīcija “finanšu iestāde” ir definēta Finanšu darījumu darba grupas (Financial Action Task Force) rekomendācijās.

| 7. | Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā, vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā. |
| --- | --- |

7.

Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā, vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā.

| 8. | “Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem. |
| --- | --- |

8.

“Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem.

| B. | Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus






  1. | “Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir:






  a) | Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus

1.

“Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir:

a)

Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde;

| b) | Plašas līdzdalības pensiju fonds, Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds, Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds, vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs; |
| --- | --- |

b)

Plašas līdzdalības pensiju fonds, Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds, Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds, vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs;

| c) | jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Šveicei, un kura – attiecībā uz Šveici – ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā Nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Šveicei, un kura – attiecībā uz Šveici – ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā Nolīguma mērķiem;

| d) | Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai |
| --- | --- |

d)

Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai

| e) | trasts – tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. |
| --- | --- |

e)

trasts – tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

| 2. | “Valdības vienība” ir dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Šveicei vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas sastāvdaļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem.






  a) | Dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas “sastāvdaļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Sastāvdaļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci. |
| --- | --- | --- |

2.

“Valdības vienība” ir dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Šveicei vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas sastāvdaļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem.

a)

Dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas “sastāvdaļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Sastāvdaļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci.

| b) | “Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:






  i) | Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības; |
| --- | --- | --- |

b)

“Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:

i)

Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības;

| ii) | Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un |
| --- | --- |

ii)

Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un

| iii) | pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā. |
| --- | --- |

iii)

pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā.

| c) | Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām. |
| --- | --- |

c)

Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām.

| 3. | “Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), 1) kas galvenokārt sastāv no valdībām; 2) kas ar dalībvalsti, Šveici vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un 3) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu. |
| --- | --- |

3.

“Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), 1) kas galvenokārt sastāv no valdībām; 2) kas ar dalībvalsti, Šveici vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un 3) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu.

| 4. | “Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Šveicei vai citai jurisdikcijai. |
| --- | --- |

4.

“Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Šveicei vai citai jurisdikcijai.

| 5. | “Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:






  a) | fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem; |
| --- | --- | --- |

5.

“Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

a)

fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem;

| b) | fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un |
| --- | --- |

b)

fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un

| c) | fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:






  i) | fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi, |
| --- | --- | --- |

c)

fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:

i)

fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi,

| ii) | vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem, |
| --- | --- |

ii)

vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem,

| iii) | līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās, vai |
| --- | --- |

iii)

līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās, vai

| iv) | darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kuri izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā. |
| --- | --- |

iv)

darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kuri izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā.

| 6. | “Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:






  a) | fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku; |
| --- | --- | --- |

6.

“Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

a)

fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku;

| b) | fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība; |
| --- | --- |

b)

fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība;

| c) | darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu; |
| --- | --- |

c)

darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu;

| d) | dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un |
| --- | --- |

d)

dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Šveices) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un

| e) | fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

e)

fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm.

| 7. | “Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai. |
| --- | --- |

7.

“Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai.

| 8. | “Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām:






  a) | Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un |
| --- | --- | --- |

8.

“Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām:

a)

Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un

| b) | sākot no vai pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā. |
| --- | --- |

b)

sākot no vai pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā.

| 9. | “Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.
  Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka:






  a) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 31. decembra gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas; |
| --- | --- | --- |

9.

“Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka:

a)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 31. decembra gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas;

| b) | atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta; |
| --- | --- |

b)

atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta;

| c) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un |
| --- | --- |

c)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un

| d) | kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, divu gada laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā tiek dzēstas vai imobilizētas. |
| --- | --- |

d)

kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, divu gada laikā no 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā tiek dzēstas vai imobilizētas.

| C. | Finanšu konts






  1. | “Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un:






  a) | Ieguldījumu vienības gadījumā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība; |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Finanšu konts

1.

“Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un:

a)

Ieguldījumu vienības gadījumā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība;

| b) | tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un |
| --- | --- |

b)

tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un

| c) | jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts. |
| --- | --- |

c)

jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts.

Termins “Finanšu konts” neietver kontus, kas ir Izslēgtie konti.

| 2. | “Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur Finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus. |
| --- | --- |

2.

“Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur Finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus.

| 3. | “Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi. |
| --- | --- |

3.

“Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi.

| 4. | “Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju (nominee) starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta. |
| --- | --- |

4.

“Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju (nominee) starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta.

| 5. | “Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku. |
| --- | --- |

5.

“Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku.

| 6. | “Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā. |
| --- | --- |

6.

“Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā.

| 7. | “Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība. |
| --- | --- |

7.

“Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība.

| 8. | “Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem – atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu:






  a) | vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums; |
| --- | --- | --- |

8.

“Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem – atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu:

a)

vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums;

| b) | kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam; |
| --- | --- |

b)

kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam;

| c) | kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas – neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ; |
| --- | --- |

c)

kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas – neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ;

| d) | kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai |
| --- | --- |

d)

kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai

| e) | kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju. |
| --- | --- |

e)

kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju.

| 9. | “Iepriekšpastāvējis konts” ir:






  a) | Finanšu konts, ko 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus; |
| --- | --- | --- |

9.

“Iepriekšpastāvējis konts” ir:

a)

Finanšu konts, ko 31. decembrī gadā, kurš ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus;

| b) | dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja attiecināt terminu “Iepriekšpastāvējis konts” arī uz jebkuru Konta turētāja Finanšu kontu neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja:






  i) | Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Šveicē), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja attiecināt terminu “Iepriekšpastāvējis konts” arī uz jebkuru Konta turētāja Finanšu kontu neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja:

i)

Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Šveicē), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu;

| ii) | Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Šveicē), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības; |
| --- | --- |

ii)

Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Šveicē), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības;

| iii) | saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un |
| --- | --- |

iii)

saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un

| iv) | lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo Nolīgumu. |
| --- | --- |

iv)

lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo Nolīgumu.

Pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Šveicei un Šveice paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Šveicei, un Eiropas Komisija nosūta Šveices paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Šveices puses paziņo tādā pašā veidā.

| 10. | “Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kurš atvērts dienā, kad stājās spēkā 2015. gada 27. maijā parakstītais grozījumu protokols, vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto paplašināto definīciju. |
| --- | --- |

10.

“Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kurš atvērts dienā, kad stājās spēkā 2015. gada 27. maijā parakstītais grozījumu protokols, vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto paplašināto definīciju.

| 11. | “Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. |
| --- | --- |

11.

“Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

| 12. | “Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. |
| --- | --- |

12.

“Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

| 13. | “Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības. |
| --- | --- |

13.

“Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības.

| 14. | “Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā. |
| --- | --- |

14.

“Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā.

| 15. | “Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā. |
| --- | --- |

15.

“Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā.

| 16. | “Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības. |
| --- | --- |

16.

“Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības.

| 17. | “Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem:






  a) | pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā); |
| --- | --- | --- | --- |

17.

“Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem:

a)

pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā);

| ii) | kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); |
| --- | --- |

ii)

kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

| iii) | attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm;

| iv) | līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi – pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un |
| --- | --- |

iv)

līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi – pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un

| v) | vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā – abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. |
| --- | --- |

v)

vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā – abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

Finanšu konts, kas principā atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) punkta v) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu varētu tikt pārnesti aktīvi vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

| b) | konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi; |
| --- | --- | --- |

b)

konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi;

| ii) | kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); |
| --- | --- |

ii)

kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

| iii) | līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un |
| --- | --- |

iii)

līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un

| iv) | ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. |
| --- | --- |

iv)

ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

Finanšu konts, kas citādi atbilst C punkta 17. apakšpunkta b) punkta iv) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu var pārnest aktīvus vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

| c) | dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām:






  i) | periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks; |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām:

i)

periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks;

| ii) | līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi); |
| --- | --- |

ii)

līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi);

| iii) | summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un |
| --- | --- |

iii)

summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un

| iv) | līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos; |
| --- | --- |

iv)

līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos;

| d) | konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība; |
| --- | --- |

d)

konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība;

| e) | konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem:






  i) | tiesas nolēmums vai spriedums; |
| --- | --- | --- |

e)

konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem:

i)

tiesas nolēmums vai spriedums;

| ii) | nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām:






  — | konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas noguldīts kontā saistībā ar īpašuma pārdošanu, maiņu vai nomu, |
| --- | --- | --- |

ii)

nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām:

—

konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas noguldīts kontā saistībā ar īpašuma pārdošanu, maiņu vai nomu,

| — | konts ir nodibināts un tiek izmantots vienīgi tāpēc, lai garantētu pircēja saistību maksāt pirkuma cenu par īpašumu, lai pārdevējs apmaksātu jebkuru iespējamo saistību, kā arī lai iznomātājs vai nomnieks samaksātu par jebkādiem iznomātā īpašuma bojājumiem, kā tas atrunāts nomas līgumā, |
| --- | --- |

—

konts ir nodibināts un tiek izmantots vienīgi tāpēc, lai garantētu pircēja saistību maksāt pirkuma cenu par īpašumu, lai pārdevējs apmaksātu jebkuru iespējamo saistību, kā arī lai iznomātājs vai nomnieks samaksātu par jebkādiem iznomātā īpašuma bojājumiem, kā tas atrunāts nomas līgumā,

| — | konta aktīvi, to skaitā no tiem gūtie ienākumi, tiks izmaksāti vai citādi sadalīti pircēja, pārdevēja, iznomātāja vai nomnieka interesēs (tostarp, lai izpildītu šādas personas saistību), īpašumu pārdodot, apmainot vai nododot vai arī tad, ja ir beidzies nomas līgums, |
| --- | --- |

—

konta aktīvi, to skaitā no tiem gūtie ienākumi, tiks izmaksāti vai citādi sadalīti pircēja, pārdevēja, iznomātāja vai nomnieka interesēs (tostarp, lai izpildītu šādas personas saistību), īpašumu pārdodot, apmainot vai nododot vai arī tad, ja ir beidzies nomas līgums,

| — | konts nav rezerves konts vai līdzīgs konts, kas nodibināts saistībā ar Finanšu aktīva pārdošanu vai apmaiņu, un |
| --- | --- |

—

konts nav rezerves konts vai līdzīgs konts, kas nodibināts saistībā ar Finanšu aktīva pārdošanu vai apmaiņu, un

| — | konts nav saistīts ar C punkta 17. apakšpunkta f) punktā aprakstīto kontu; |
| --- | --- |

—

konts nav saistīts ar C punkta 17. apakšpunkta f) punktā aprakstīto kontu;

| iii) | tādas Finanšu iestādes pienākums, kas apkalpo ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizdevumu, rezervēt maksājuma daļu, vienīgi lai nodrošinātu ar nekustamo īpašumu saistīto nodokļu vai apdrošināšanas samaksu vēlāk; |
| --- | --- |

iii)

tādas Finanšu iestādes pienākums, kas apkalpo ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizdevumu, rezervēt maksājuma daļu, vienīgi lai nodrošinātu ar nekustamo īpašumu saistīto nodokļu vai apdrošināšanas samaksu vēlāk;

| iv) | Finanšu iestādes pienākums vienīgi nodrošināt nodokļu samaksu vēlāk; |
| --- | --- |

iv)

Finanšu iestādes pienākums vienīgi nodrošināt nodokļu samaksu vēlāk;

| f) | Noguldījumu konts, kas atbilst šādām prasībām:






  i) | konts pastāv vienīgi tādēļ, ka klients veic maksājumu, kurš pārsniedz summu, kas jāmaksā saistībā ar kredītkarti vai citu atjaunojamu kredtītiespēju, un pārmaksa klientam tūlīt netiek atmaksāta; un |
| --- | --- | --- |

f)

Noguldījumu konts, kas atbilst šādām prasībām:

i)

konts pastāv vienīgi tādēļ, ka klients veic maksājumu, kurš pārsniedz summu, kas jāmaksā saistībā ar kredītkarti vai citu atjaunojamu kredtītiespēju, un pārmaksa klientam tūlīt netiek atmaksāta; un

| ii) | sākot no vai pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā. |
| --- | --- |

ii)

sākot no vai pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Šveices valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā.

| g) | jebkurš cits konts, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kuram būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkuram C punkta 17. apakšpunkta a) līdz f) punktā aprakstītajam kontam un kurš attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēts kā Izslēgtais konts, un kurš – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēts Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņots Šveicei, un kurš – attiecībā uz Šveici – ir paziņots Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šāda konta statuss kā Izslēgtais konts nav pretrunā šā nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

g)

jebkurš cits konts, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kuram būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkuram C punkta 17. apakšpunkta a) līdz f) punktā aprakstītajam kontam un kurš attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēts kā Izslēgtais konts, un kurš – attiecībā uz dalībvalstīm – ir paredzēts Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņots Šveicei, un kurš – attiecībā uz Šveici – ir paziņots Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šāda konta statuss kā Izslēgtais konts nav pretrunā šā nolīguma mērķiem.

| D. | Konts, par kuru jāsniedz ziņojums






  1. | “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir konts, kuru tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām kontrolējošām personām, par kurām jāsniedz ziņojums, ar noteikumu, ka tās ir identificētas kā tādas saskaņā ar II līdz VII iedaļā aprakstītajām pienācīgas pārbaudes procedūrām. |
| --- | --- | --- |

D.

Konts, par kuru jāsniedz ziņojums

1.

“Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir konts, kuru tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām kontrolējošām personām, par kurām jāsniedz ziņojums, ar noteikumu, ka tās ir identificētas kā tādas saskaņā ar II līdz VII iedaļā aprakstītajām pienācīgas pārbaudes procedūrām.

| 2. | “Persona, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona, kas nav: i) korporācija, kuras kapitāla daļas tiek regulāri tirgotas vienā vai vairākos vispāratzītos vērtspapīru tirgos; ii) jebkāda korporācija, kas ir i) iedalījumā aprakstītās korporācijas Saistītā vienība; iii) Valdības vienība; iv) Starptautiska organizācija; v) Centrālā banka vai vi) Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

2.

“Persona, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona, kas nav: i) korporācija, kuras kapitāla daļas tiek regulāri tirgotas vienā vai vairākos vispāratzītos vērtspapīru tirgos; ii) jebkāda korporācija, kas ir i) iedalījumā aprakstītās korporācijas Saistītā vienība; iii) Valdības vienība; iv) Starptautiska organizācija; v) Centrālā banka vai vi) Finanšu iestāde.

| 3. | “Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona” ir privātpersona vai Vienība, kas ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents saskaņā ar minētās jurisdikcijas nodokļu tiesību aktiem, vai tādas mirušas personas īpašums, kas ir bijusi Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā tādu Vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. |
| --- | --- |

3.

“Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona” ir privātpersona vai Vienība, kas ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents saskaņā ar minētās jurisdikcijas nodokļu tiesību aktiem, vai tādas mirušas personas īpašums, kas ir bijusi Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā tādu Vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība.

| 4. | “Jurisdikcija, par kuru jāsniedz ziņojums” sakarā ar pienākumu sniegt I iedaļā norādīto informāciju ir Šveice attiecībā uz dalībvalsti vai dalībvalsts attiecībā uz Šveici. |
| --- | --- |

4.

“Jurisdikcija, par kuru jāsniedz ziņojums” sakarā ar pienākumu sniegt I iedaļā norādīto informāciju ir Šveice attiecībā uz dalībvalsti vai dalībvalsts attiecībā uz Šveici.

| 5. | “Iesaistītā jurisdikcija” attiecībā uz dalībvalsti vai Šveici ir:






  a) | jebkura dalībvalsts attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Šveicei; vai |
| --- | --- | --- |

5.

“Iesaistītā jurisdikcija” attiecībā uz dalībvalsti vai Šveici ir:

a)

jebkura dalībvalsts attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Šveicei; vai

| b) | Šveice attiecībā uz ziņojumu sniegšanu dalībvalstij; vai |
| --- | --- |

b)

Šveice attiecībā uz ziņojumu sniegšanu dalībvalstij; vai

| c) | jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko attiecīgā dalībvalsts vai Šveice, atkarībā no konteksta, ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta minētās dalībvalsts vai Šveices publicētajā sarakstā un paziņota attiecīgi Šveicei vai Eiropas Komisijai; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko attiecīgā dalībvalsts vai Šveice, atkarībā no konteksta, ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta minētās dalībvalsts vai Šveices publicētajā sarakstā un paziņota attiecīgi Šveicei vai Eiropas Komisijai;

| d) | attiecībā uz dalībvalstīm jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta Eiropas Komisijas publicētajā sarakstā. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz dalībvalstīm jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta Eiropas Komisijas publicētajā sarakstā.

| 6. | “Kontrolējošās personas” ir fiziskas personas, kas īsteno kontroli pār Vienību. Trasta gadījumā minētais termins nozīmē dibinātāju(-us), pilnvaroto(-os), aizstāvi(-jus) (ja tāds/tādi ir), labuma guvēju(-us) vai labuma guvēju klasi(-es) un jebkādu(-as) citu(-as) fizisku(-as) personu(-as), kas īsteno galīgu faktisko kontroli pār trastu; saistībā ar tādu juridisku nodibinājumu, kas nav trasts, šis termins nozīmē personas līdzvērtīgos vai līdzīgos posteņos. Terminu “Kontrolējošās personas” jāsaprot atbilstīgi Finanšu darījumu darba grupas rekomendācijām. |
| --- | --- |

6.

“Kontrolējošās personas” ir fiziskas personas, kas īsteno kontroli pār Vienību. Trasta gadījumā minētais termins nozīmē dibinātāju(-us), pilnvaroto(-os), aizstāvi(-jus) (ja tāds/tādi ir), labuma guvēju(-us) vai labuma guvēju klasi(-es) un jebkādu(-as) citu(-as) fizisku(-as) personu(-as), kas īsteno galīgu faktisko kontroli pār trastu; saistībā ar tādu juridisku nodibinājumu, kas nav trasts, šis termins nozīmē personas līdzvērtīgos vai līdzīgos posteņos. Terminu “Kontrolējošās personas” jāsaprot atbilstīgi Finanšu darījumu darba grupas rekomendācijām.

| 7. | “Nefinanšu vienība” ir jebkura Vienība, kas nav Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

7.

“Nefinanšu vienība” ir jebkura Vienība, kas nav Finanšu iestāde.

| 8. | “Pasīva nefinanšu vienība” ir: i) Nefinanšu vienība, kas nav Aktīva nefinanšu vienība, vai ii) A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. |
| --- | --- |

8.

“Pasīva nefinanšu vienība” ir: i) Nefinanšu vienība, kas nav Aktīva nefinanšu vienība, vai ii) A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

| 9. | “Aktīva nefinanšu vienība” ir jebkura Nefinanšu vienība, kas izpilda jebkuru no šādiem kritērijiem:






  a) | mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības bruto ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir pasīvi ienākumi, un mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības turētiem aktīviem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir aktīvi, kuri tiek turēti pasīvu ienākumu veidošanai; |
| --- | --- | --- |

9.

“Aktīva nefinanšu vienība” ir jebkura Nefinanšu vienība, kas izpilda jebkuru no šādiem kritērijiem:

a)

mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības bruto ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir pasīvi ienākumi, un mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības turētiem aktīviem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir aktīvi, kuri tiek turēti pasīvu ienākumu veidošanai;

| b) | Nefinanšu vienības akcijas tiek regulāri tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū vai Nefinanšu vienība ir tādas Vienības Saistītā vienība, kuras akcijas tiek tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū; |
| --- | --- |

b)

Nefinanšu vienības akcijas tiek regulāri tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū vai Nefinanšu vienība ir tādas Vienības Saistītā vienība, kuras akcijas tiek tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū;

| c) | Nefinanšu vienība ir Valdības vienība, Starptautiska organizācija, Centrālā banka vai Vienība, kas pieder vienai no iepriekš minētajām struktūrām; |
| --- | --- |

c)

Nefinanšu vienība ir Valdības vienība, Starptautiska organizācija, Centrālā banka vai Vienība, kas pieder vienai no iepriekš minētajām struktūrām;

| d) | būtībā visas Nefinanšu vienības darbības ir turēt (pilnībā vai daļēji) vienas vai vairāku tādu meitasuzņēmumu emitētās akcijas, kuri veic tirdzniecību vai darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, un sniegt finansējumu un pakalpojumus šādiem meitasuzņēmumiem, bet Vienība neatbilst šāda statusa kritērijiem, ja tā darbojas (vai tā sevi kā tādu prezentē) kā ieguldījumu fonds, piemēram, privāts kapitāla vērtspapīru fonds, riska kapitāla fonds, fonds, kas veic pirkšanas darījumus, izmantojot aizņemtus līdzekļus, vai ieguldījumu sabiedrība, kuras nolūks ir iegādāties vai finansēt sabiedrības un tad būt līdzdalības daļu turētājai šādās sabiedrībās, turot kapitāla aktīvus ieguldīšanas nolūkā; |
| --- | --- |

d)

būtībā visas Nefinanšu vienības darbības ir turēt (pilnībā vai daļēji) vienas vai vairāku tādu meitasuzņēmumu emitētās akcijas, kuri veic tirdzniecību vai darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, un sniegt finansējumu un pakalpojumus šādiem meitasuzņēmumiem, bet Vienība neatbilst šāda statusa kritērijiem, ja tā darbojas (vai tā sevi kā tādu prezentē) kā ieguldījumu fonds, piemēram, privāts kapitāla vērtspapīru fonds, riska kapitāla fonds, fonds, kas veic pirkšanas darījumus, izmantojot aizņemtus līdzekļus, vai ieguldījumu sabiedrība, kuras nolūks ir iegādāties vai finansēt sabiedrības un tad būt līdzdalības daļu turētājai šādās sabiedrībās, turot kapitāla aktīvus ieguldīšanas nolūkā;

| e) | Nefinanšu vienība vēl neveic darījumdarbību, un tā arī iepriekš nav veikusi darījumdarbību, bet tā veic kapitāla ieguldījumus aktīvos nolūkā veikt darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, ar noteikumu, ka Nefinanšu vienība neatbilst šādam izņēmuma statusam, ja kopš Nefinanšu vienības sākotnējās izveides datuma ir pagājuši 24 mēneši; |
| --- | --- |

e)

Nefinanšu vienība vēl neveic darījumdarbību, un tā arī iepriekš nav veikusi darījumdarbību, bet tā veic kapitāla ieguldījumus aktīvos nolūkā veikt darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, ar noteikumu, ka Nefinanšu vienība neatbilst šādam izņēmuma statusam, ja kopš Nefinanšu vienības sākotnējās izveides datuma ir pagājuši 24 mēneši;

| f) | Nefinanšu vienība nav bijusi Finanšu iestāde pēdējos piecus gadus un atrodas aktīvu likvidācijas vai reorganizācijas procesā nolūkā turpināt vai atsākt tādu darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; |
| --- | --- |

f)

Nefinanšu vienība nav bijusi Finanšu iestāde pēdējos piecus gadus un atrodas aktīvu likvidācijas vai reorganizācijas procesā nolūkā turpināt vai atsākt tādu darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība;

| g) | Nefinanšu vienība galvenokārt veic finansēšanas un riska ierobežošanas darbības ar Saistītām vienībām, kas nav Finanšu iestādes, vai šādu Vienību uzdevumā, un nesniedz finansēšanas vai riska ierobežošanas pakalpojumus Vienībai, kas nav Saistītā vienība, ar noteikumu, ka šādu Saistītu vienību grupa galvenokārt ir iesaistīta darījumdarbībā, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; vai |
| --- | --- |

g)

Nefinanšu vienība galvenokārt veic finansēšanas un riska ierobežošanas darbības ar Saistītām vienībām, kas nav Finanšu iestādes, vai šādu Vienību uzdevumā, un nesniedz finansēšanas vai riska ierobežošanas pakalpojumus Vienībai, kas nav Saistītā vienība, ar noteikumu, ka šādu Saistītu vienību grupa galvenokārt ir iesaistīta darījumdarbībā, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; vai

| h) | Nefinanšu vienība atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā) vienīgi ar reliģiju, labdarību, zinātni, mākslu, kultūru, sportu vai izglītību saistītiem mērķiem; vai tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā) un ir profesionāla organizācija, biznesa savienība, tirdzniecības palāta, darba organizācija, lauksaimniecības vai dārzkopības organizācija, pilsoņu savienība vai organizācija, kas darbojas vienīgi sociālās labklājības veicināšanai; |
| --- | --- | --- |

h)

Nefinanšu vienība atbilst visām šādām prasībām:

i)

tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā) vienīgi ar reliģiju, labdarību, zinātni, mākslu, kultūru, sportu vai izglītību saistītiem mērķiem; vai tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā) un ir profesionāla organizācija, biznesa savienība, tirdzniecības palāta, darba organizācija, lauksaimniecības vai dārzkopības organizācija, pilsoņu savienība vai organizācija, kas darbojas vienīgi sociālās labklājības veicināšanai;

| ii) | tā ir atbrīvota no ienākuma nodokļa savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā); |
| --- | --- |

ii)

tā ir atbrīvota no ienākuma nodokļa savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā);

| iii) | tai nav akcionāru vai dalībnieku, kam būtu īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses saistībā ar tās ienākumiem vai aktīviem; |
| --- | --- |

iii)

tai nav akcionāru vai dalībnieku, kam būtu īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses saistībā ar tās ienākumiem vai aktīviem;

| iv) | saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem Nefinanšu vienības ienākumus vai aktīvus nedrīkst sadalīt vai izmantot par labu privātpersonai vai Vienībai, kas nav labdarības iestāde, ja šāda sadalīšana vai izmantošana nav saistīta ar Nefinanšu vienības veiktajām labdarības darbībām, vai izmantot, veicot atbilstīgu kompensācijas maksājumu par saņemtajiem pakalpojumiem vai maksājumu, kas ir Nefinanšu vienības iegādāta īpašuma patiesā tirgus vērtībā; un |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem Nefinanšu vienības ienākumus vai aktīvus nedrīkst sadalīt vai izmantot par labu privātpersonai vai Vienībai, kas nav labdarības iestāde, ja šāda sadalīšana vai izmantošana nav saistīta ar Nefinanšu vienības veiktajām labdarības darbībām, vai izmantot, veicot atbilstīgu kompensācijas maksājumu par saņemtajiem pakalpojumiem vai maksājumu, kas ir Nefinanšu vienības iegādāta īpašuma patiesā tirgus vērtībā; un

| v) | saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem gadījumā, ja Nefinanšu vienība tiek likvidēta vai beidz pastāvēt, visi tās aktīvi tiek sadalīti Valdības vienībai vai citai bezpeļņas organizācijai, vai pāriet Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) vai kāda tās politiskā apakšiedalījuma valdības īpašumā. |
| --- | --- |

v)

saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem gadījumā, ja Nefinanšu vienība tiek likvidēta vai beidz pastāvēt, visi tās aktīvi tiek sadalīti Valdības vienībai vai citai bezpeļņas organizācijai, vai pāriet Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) vai kāda tās politiskā apakšiedalījuma valdības īpašumā.

| E. | Dažādi






  1. | “Konta turētājs” ir persona, ko Finanšu iestāde, kura uztur kontu, iekļāvusi sarakstā vai norādījusi kā Finanšu konta turētāju. Persona, kas nav Finanšu iestāde un kas tur Finanšu kontu citas personas labā kā pārstāvis, turētājs, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee), parakstītājs, ieguldījumu konsultants vai starpnieks, piemērojot šo pielikumu, netiek uzskatīta par konta turētāju, un par konta turētāju tiek uzskatīta šāda otra persona. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā Konta turētājs ir jebkura persona, kurai ir tiesības piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju. Ja neviens nevar piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju, Konta turētājs ir jebkura persona, kas līgumā norādīta kā īpašnieks, un jebkura persona, kam uzticētas tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar līguma noteikumiem. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma termiņa beigās par Konta turētāju tiek uzskatīta katra persona, kura ir tiesīga saņemt maksājumu saskaņā ar līgumu. |
| --- | --- | --- |

E.

Dažādi

1.

“Konta turētājs” ir persona, ko Finanšu iestāde, kura uztur kontu, iekļāvusi sarakstā vai norādījusi kā Finanšu konta turētāju. Persona, kas nav Finanšu iestāde un kas tur Finanšu kontu citas personas labā kā pārstāvis, turētājs, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee), parakstītājs, ieguldījumu konsultants vai starpnieks, piemērojot šo pielikumu, netiek uzskatīta par konta turētāju, un par konta turētāju tiek uzskatīta šāda otra persona. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā Konta turētājs ir jebkura persona, kurai ir tiesības piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju. Ja neviens nevar piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju, Konta turētājs ir jebkura persona, kas līgumā norādīta kā īpašnieks, un jebkura persona, kam uzticētas tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar līguma noteikumiem. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma termiņa beigās par Konta turētāju tiek uzskatīta katra persona, kura ir tiesīga saņemt maksājumu saskaņā ar līgumu.

| 2. | “Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un” pazīsti savu klientu “nodrošināšanai” ir klientu pienācīgas pārbaudes procedūras, kuras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, veic saskaņā ar prasībām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu vai līdzīgām prasībām, kuras jāievēro Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus. |
| --- | --- |

2.

“Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un” pazīsti savu klientu “nodrošināšanai” ir klientu pienācīgas pārbaudes procedūras, kuras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, veic saskaņā ar prasībām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu vai līdzīgām prasībām, kuras jāievēro Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus.

| 3. | “Vienība” ir juridiska persona vai juridisks nodibinājums, piemēram, korporācija, līgumsabiedrība, trasts vai fonds. |
| --- | --- |

3.

“Vienība” ir juridiska persona vai juridisks nodibinājums, piemēram, korporācija, līgumsabiedrība, trasts vai fonds.

| 4. | Vienība ir citas Vienības “Saistītā vienība”, ja Vienība kontrolē otru Vienību vai abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu. Dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja definēt Vienību kā citas Vienības “Saistīto vienību”, ja a) Vienība kontrolē otru Vienību; b) abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi; vai c) abas Vienības ir A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītās Ieguldījumu vienības, tiek pārvaldītas kopīgi un šāda pārvaldība izpilda šādu Ieguldījumu vienību pienācīgas pārbaudes pienākumus. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu.
  Pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Šveicei un Šveice paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā apakšpunktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Šveicei, un Eiropas Komisija nosūta Šveices paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Šveices puses paziņo tādā pašā veidā. |
| --- | --- |

4.

Vienība ir citas Vienības “Saistītā vienība”, ja Vienība kontrolē otru Vienību vai abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu. Dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja definēt Vienību kā citas Vienības “Saistīto vienību”, ja a) Vienība kontrolē otru Vienību; b) abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi; vai c) abas Vienības ir A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītās Ieguldījumu vienības, tiek pārvaldītas kopīgi un šāda pārvaldība izpilda šādu Ieguldījumu vienību pienācīgas pārbaudes pienākumus. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu.

Pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Šveicei un Šveice paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā apakšpunktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Šveicei, un Eiropas Komisija nosūta Šveices paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Šveices puses paziņo tādā pašā veidā.

| 5. | “NMIN” ir nodokļa maksātāja identifikācijas numurs (vai – gadījumā, ja nav nodokļa maksātāja identifikācijas numura – funkcionāls ekvivalents). |
| --- | --- |

5.

“NMIN” ir nodokļa maksātāja identifikācijas numurs (vai – gadījumā, ja nav nodokļa maksātāja identifikācijas numura – funkcionāls ekvivalents).

| 6. | “Dokumentāri pierādījumi” ir jebkas no šādiem elementiem:






  a) | izziņa par rezidenci, kuru izdevusi tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā, pēc maksājumu saņēmēja apgalvojuma, tas ir rezidents; |
| --- | --- | --- |

6.

“Dokumentāri pierādījumi” ir jebkas no šādiem elementiem:

a)

izziņa par rezidenci, kuru izdevusi tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Šveices vai citas jurisdikcijas) pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā, pēc maksājumu saņēmēja apgalvojuma, tas ir rezidents;

| b) | privātpersonas gadījumā – derīga identifikācijas apliecība, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts personas vārds un uzvārds un kuru parasti izmanto personas identificēšanai; |
| --- | --- |

b)

privātpersonas gadījumā – derīga identifikācijas apliecība, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts personas vārds un uzvārds un kuru parasti izmanto personas identificēšanai;

| c) | Vienības gadījumā – jebkurš oficiāls dokuments, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts Vienības nosaukums un vai nu tās galvenā biroja adrese jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā), kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai jurisdikcija (dalībvalsts, Šveice vai cita jurisdikcija), kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota; |
| --- | --- |

c)

Vienības gadījumā – jebkurš oficiāls dokuments, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts Vienības nosaukums un vai nu tās galvenā biroja adrese jurisdikcijā (dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā), kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai jurisdikcija (dalībvalsts, Šveice vai cita jurisdikcija), kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota;

| d) | jebkāds revidēts finanšu pārskats, trešo personu sniegts kredītziņojums, bankrota pieteikums vai vērtspapīru regulatora ziņojums. |
| --- | --- |

d)

jebkāds revidēts finanšu pārskats, trešo personu sniegts kredītziņojums, bankrota pieteikums vai vērtspapīru regulatora ziņojums.

Iepriekšpastāvējušu vienību kontu gadījumā katrai dalībvalstij vai Šveicei ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, kā Dokumentārus pierādījumus izmantot jebkādu klasifikāciju Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā attiecībā uz Konta turētāju, kura ir noteikta, pamatojoties uz Standartizētu nozaru kodu sistēmu, kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir reģistrējusi atbilstīgi tās ierastajai darījumdarbības praksei Procedūru noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai nolūkā vai citu regulatīvu mērķu nolūkā (izņemot nodokļu vajadzībām) un kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir īstenojusi pirms dienas, kurā Finanšu konts ir klasificēts kā Iepriekšpastāvējis konts, ar noteikumu, ka Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nezina vai tai nav pamats zināt, ka šāda klasifikācija ir nepareiza vai neuzticama. “Standartizēta nozaru kodu sistēma” ir kodu sistēma, ko izmanto, lai uzņēmumus klasificētu pēc darījumdarbības veida citiem mērķiem, nevis nodokļu vajadzībām.

Pirms 2015. gada 27. maijā parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Šveicei un Šveice paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā apakšpunktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Šveicei, un Eiropas Komisija nosūta Šveices paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Šveices puses paziņo tādā pašā veidā.

IX IEDAĻA

EFEKTĪVA ĪSTENOŠANA

Katrā dalībvalstī un Šveicē jābūt spēkā noteikumiem un administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu iepriekš izklāstīto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru efektīvu īstenošanu un atbilstību tām, ietverot:

| 1) | noteikumus, lai novērstu to, ka Finanšu iestādes, personas vai starpnieki pieņem praksi, kas paredzēta ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru apiešanai; |
| --- | --- |

1)

noteikumus, lai novērstu to, ka Finanšu iestādes, personas vai starpnieki pieņem praksi, kas paredzēta ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru apiešanai;

| 2) | noteikumus, saskaņā ar kuriem Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ir jāreģistrē informācija par iepriekš minēto procedūru nolūkā veiktajiem pasākumiem un jebkādiem izmantotajiem pierādījumiem, kā arī jābūt atbilstīgiem pasākumiem šādas informācijas iegūšanai; |
| --- | --- |

2)

noteikumus, saskaņā ar kuriem Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ir jāreģistrē informācija par iepriekš minēto procedūru nolūkā veiktajiem pasākumiem un jebkādiem izmantotajiem pierādījumiem, kā arī jābūt atbilstīgiem pasākumiem šādas informācijas iegūšanai;

| 3) | administratīvas procedūras, lai pārbaudītu Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbilstību ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūrām; administratīvas procedūras turpmāku pasākumu veikšanai ar Finanšu iestādi, kas sniedz ziņojumus, gadījumā, ja tiek sniegti ziņojumi par nedokumentētiem kontiem; |
| --- | --- |

3)

administratīvas procedūras, lai pārbaudītu Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbilstību ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūrām; administratīvas procedūras turpmāku pasākumu veikšanai ar Finanšu iestādi, kas sniedz ziņojumus, gadījumā, ja tiek sniegti ziņojumi par nedokumentētiem kontiem;

| 4) | administratīvas procedūras, lai nodrošinātu, ka Vienības un konti, kas attiecīgo valstu tiesību aktos definēti kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtie konti, arī turpmāk saglabātu zemu risku, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; un |
| --- | --- |

4)

administratīvas procedūras, lai nodrošinātu, ka Vienības un konti, kas attiecīgo valstu tiesību aktos definēti kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtie konti, arī turpmāk saglabātu zemu risku, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; un

| 5) | efektīvus izpildes noteikumus noteikumu neievērošanas gadījumā. |
| --- | --- |

5)

efektīvus izpildes noteikumus noteikumu neievērošanas gadījumā.

II PIELIKUMS

Papildu ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumi attiecībā uz finanšu konta informāciju

1.   Apstākļu maiņa

“Apstākļu maiņa” ietver jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā tiek papildināta informācija saistībā ar personas statusu vai kas citādi ir pretrunā šādam personas statusam. Turklāt apstākļu maiņa ietver jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz Konta turētāja kontu (tostarp papildinājumu, aizvietojumu vai citas izmaiņas attiecībā uz Konta turētāju) vai jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz jebkuru kontu, kas saistīts ar šādu kontu (piemērojot I pielikuma VII iedaļas C punkta 1. līdz 3. apakšpunktā aprakstītos kontu apkopošanas noteikumus), ja šādas izmaiņas vai informācijas papildinājums skar Konta turētāja statusu.

Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir balstījusies uz I pielikuma III iedaļas B punkta 1. apakšpunktā aprakstīto rezidences vietas adreses pārbaudi, un ja ir notikusi apstākļu maiņa, saistībā ar kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka oriģinālie Dokumentārie pierādījumi (vai cita ekvivalenta informācija) ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, līdz attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda pēdējai dienai vai arī 90 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par šādu apstākļu maiņu vai tā ir atklāta, ir jāiegūst pašapliecinājums un jauni Dokumentārie pierādījumi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, līdz minētajai dienai nevar iegūt pašapliecinājumu un jaunus Dokumentārus pierādījumus, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro I pielikuma III iedaļas B punkta 2. līdz 6. apakšpunktā aprakstītā elektroniskā datu meklēšanas procedūra.

2.   Pašapliecinājums attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem

Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem, lai noteiktu, vai Pasīvas Nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties tikai vai nu uz Konta turētāja, vai Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

3.   Finanšu iestādes rezidences vieta

Finanšu iestāde ir “rezidents” dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, ja tā ir šādas dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā (proti, ja Iesaistītā jurisdikcija var Finanšu iestādei uzlikt par pienākumu sniegt ziņojumus). Kopumā – ja Finanšu iestāde nodokļu vajadzībām ir rezidents dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, tā ir šīs dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi – dalībvalsts Finanšu iestāde, Šveices Finanšu iestāde vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde (neatkarīgi no tā, vai tā ir rezidents nodokļu vajadzībām dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā), trastu uzskata par tādu, kurš ir dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā, ja viena vai vairākas tā pilnvarotās personas ir rezidenti šajā dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, izņemot gadījumus, kad trasts visu pieprasīto informāciju, kas saskaņā ar šo nolīgumu vai citu nolīgumu, ar kuru īsteno globālo standartu, ir jāsniedz saistībā ar Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums un kurus uztur trasts, sniedz citai Iesaistītajai jurisdikcijai (dalībvalstij, Šveicei vai citai Iesaistītajai jurisdikcijai), tāpēc ka tas ir rezidents nodokļu vajadzībām šajā citā Iesaistītajā jurisdikcijā. Tomēr, ja Finanšu iestādei (izņemot trastu) nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām (piemēram, tādēļ, ka to uzskata par fiskāli pārredzamu vai tādēļ, ka tā atrodas jurisdikcijā, kurā nav ienākumu nodokļa), to uzskata par tādu, kas ir dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi tā ir dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde, ja

| a) | tā ir inkorporēta saskaņā ar dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

tā ir inkorporēta saskaņā ar dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas tiesību aktiem;

| b) | tās vadības vieta (tostarp efektīvās vadības vieta) atrodas dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā; vai |
| --- | --- |

b)

tās vadības vieta (tostarp efektīvās vadības vieta) atrodas dalībvalstī, Šveicē vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā; vai

| c) | uz to attiecas dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas finanšu uzraudzība. |
| --- | --- |

c)

uz to attiecas dalībvalsts, Šveices vai citas Iesaistītās jurisdikcijas finanšu uzraudzība.

Ja Finanšu iestāde (izņemot trastu) ir rezidents divās vai vairākās Iesaistītajās jurisdikcijās (kas var būt dalībvalsts, Šveice vai cita Iesaistītā jurisdikcija), uz šo Finanšu iestādi attieksies tās Iesaistītās jurisdikcijas ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes pienākumi, kurā tā uztur Finanšu kontu(-us).

4.   Uzturēts konts

Parasti kontu būtu jāuzskata par tādu, kuru uztur Finanšu iestāde, šādos gadījumos:

| a) | Turētāja konta gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kas ir konta aktīvu turētāja (tostarp Finanšu iestāde, kas tur aktīvus pilnvarotas personas vārdā Konta turētāja labā šādā iestādē); |
| --- | --- |

a)

Turētāja konta gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kas ir konta aktīvu turētāja (tostarp Finanšu iestāde, kas tur aktīvus pilnvarotas personas vārdā Konta turētāja labā šādā iestādē);

| b) | Noguldījumu konta gadījumā uzskata, ka kontu tur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz kontu (izņemot Finanšu iestādes pārstāvi, neatkarīgi no tā, vai šāds pārstāvis ir Finanšu iestāde); |
| --- | --- |

b)

Noguldījumu konta gadījumā uzskata, ka kontu tur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz kontu (izņemot Finanšu iestādes pārstāvi, neatkarīgi no tā, vai šāds pārstāvis ir Finanšu iestāde);

| c) | saistībā ar jebkādām līdzdalības daļām kapitālā vai parādkapitālā Finanšu iestādē, kuras veido Finanšu kontu, uzskata, ka kontu uztur šāda Finanšu iestāde; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar jebkādām līdzdalības daļām kapitālā vai parādkapitālā Finanšu iestādē, kuras veido Finanšu kontu, uzskata, ka kontu uztur šāda Finanšu iestāde;

| d) | Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā kontu uztur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz līgumu. |
| --- | --- |

d)

Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā kontu uztur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz līgumu.

5.   Trasti, kas ir Pasīvas nefinanšu vienības

Tādu vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, saskaņā ar I pielikuma VIII iedaļas D punkta 3. apakšpunktu uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. Šajā nolūkā juridisku personu vai juridisku veidojumu uzskata par “līdzīgu” līgumsabiedrībai vai līgumsabiedrībai ar ierobežotu atbildību, ja to neuzskata par nodokļu maksātāju Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, saskaņā ar šīs Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, nodokļu tiesību aktiem. Tomēr, lai izvairītos no dubultas ziņojumu sniegšanas (ņemot vērā termina “Kontrolējoša persona” plašo jomu trasta gadījumā), trastu, kas ir Pasīva nefinanšu vienība, nedrīkst uzskatīt par līdzīgu veidojumu.

6.   Vienības galvenā biroja adrese

Viena no I pielikuma VIII iedaļas E punkta 6. apakšpunkta c) punktā aprakstītajām prasībām ir, ka attiecībā uz Vienību oficiālajos dokumentos ir norādīta vai nu Vienības galvenā biroja adrese dalībvalstī, Šveicē vai citā jurisdikcijā, kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai dalībvalsts, Šveice vai cita jurisdikcija, kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota. Vienības galvenā biroja adrese parasti ir vieta, kurā atrodas tās faktiskā vadība. Tās Finanšu iestādes adrese, kurā Vienība uztur kontu, pasta abonenta kastīte vai adrese, ko izmanto vienīgi sūtīšanas vajadzībām, nav Vienības galvenā biroja adrese, izņemot, ja šāda adrese ir vienīgā Vienības izmantotā adrese un Vienības dibināšanas dokumentos norādīta kā Vienības reģistrētā adrese. Turklāt adrese, kas ir sniegta, ievērojot norādes par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”, nav Vienības galvenā biroja adrese.

III PIELIKUMS

Līgumslēdzēju pušu kompetento iestāžu saraksts

Šā nolīguma nolūkos Kompetentās iestādes ir šādas:

| a) | Šveicē – Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo; |
| --- | --- |

a)

Šveicē – Le chef du Département fédéral des finances ou son représentant autorisé/Der Vorsteher oder die Vorsteherin des Eidgenössischen Finanzdepartements oder die zu seiner oder ihrer Vertretung bevollmächtigte Person/Il capo del Dipartimento federale delle finanze o la persona autorizzata a rappresentarlo;

| b) | Beļģijas Karalistē – De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

Beļģijas Karalistē – De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

| c) | Bulgārijas Republikā – Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

c)

Bulgārijas Republikā – Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vai pilnvarots pārstāvis;

| d) | Čehijas Republikā – Ministr financí vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

d)

Čehijas Republikā – Ministr financí vai pilnvarots pārstāvis;

| e) | Dānijas Karalistē – Skatteministeren vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

e)

Dānijas Karalistē – Skatteministeren vai pilnvarots pārstāvis;

| f) | Vācijas Federatīvajā Republikā – Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

f)

Vācijas Federatīvajā Republikā – Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

| g) | Igaunijas Republikā – Rahandusminister vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

g)

Igaunijas Republikā – Rahandusminister vai pilnvarots pārstāvis;

| h) | Grieķijas Republikā – Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

h)

Grieķijas Republikā – Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

| i) | Spānijas Karalistē – El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

i)

Spānijas Karalistē – El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis;

| j) | Francijas Republikā – Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

j)

Francijas Republikā – Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis;

| k) | Horvātijas Republikā – Ministar financija vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

k)

Horvātijas Republikā – Ministar financija vai pilnvarots pārstāvis;

| l) | Īrijā – The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

l)

Īrijā – The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvis;

| m) | Itālijas Republikā – Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

m)

Itālijas Republikā – Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vai pilnvarots pārstāvis;

| n) | Kipras Republikā – Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

n)

Kipras Republikā – Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

| o) | Latvijas Republikā – Finanšu ministrs vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

o)

Latvijas Republikā – Finanšu ministrs vai pilnvarots pārstāvis;

| p) | Lietuvas Republikā – Finansų ministras vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

p)

Lietuvas Republikā – Finansų ministras vai pilnvarots pārstāvis;

| q) | Luksemburgas Lielhercogistē – Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

q)

Luksemburgas Lielhercogistē – Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

| r) | Ungārijā– A pénzügyminiszter vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

r)

Ungārijā– A pénzügyminiszter vai pilnvarots pārstāvis;

| s) | Maltas Republikā – Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

s)

Maltas Republikā – Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vai pilnvarots pārstāvis;

| t) | Nīderlandes Karalistē – De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

t)

Nīderlandes Karalistē – De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis;

| u) | Austrijas Republikā – Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

u)

Austrijas Republikā – Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

| v) | Polijas Republikā – Minister Finansów vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

v)

Polijas Republikā – Minister Finansów vai pilnvarots pārstāvis;

| w) | Portugāles Republikā – O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

w)

Portugāles Republikā – O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis;

| x) | Rumānijā – Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

x)

Rumānijā – Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vai pilnvarots pārstāvis;

| y) | Slovēnijas Republikā – Minister za finance vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

y)

Slovēnijas Republikā – Minister za finance vai pilnvarots pārstāvis;

| z) | Slovākijas Republikā – Minister financií vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

z)

Slovākijas Republikā – Minister financií vai pilnvarots pārstāvis;

| aa) | Somijas Republikā – Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

aa)

Somijas Republikā – Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots pārstāvis;

| ab) | Zviedrijas Karalistē – Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots pārstāvis; |
| --- | --- |

ab)

Zviedrijas Karalistē – Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots pārstāvis;

| ac) | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē un Eiropas teritorijās, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste – Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis un kompetentā iestāde Gibraltārā, ko Apvienotā Karaliste iecels atbilstoši uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajai Saskaņotajai kārtībai saistībā ar ES un EK instrumentiem un saistītiem līgumiem (Agreed Arrangements relating to Gibraltar authorities in the context of EU and EC instruments and related treaties), kura 2000. gada 19. aprīlī paziņota dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un kuras kopiju Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs nosūta Šveicei, un kura attiecas uz šo nolīgumu. |
| --- | --- |

ac)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē un Eiropas teritorijās, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste – Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis un kompetentā iestāde Gibraltārā, ko Apvienotā Karaliste iecels atbilstoši uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajai Saskaņotajai kārtībai saistībā ar ES un EK instrumentiem un saistītiem līgumiem (Agreed Arrangements relating to Gibraltar authorities in the context of EU and EC instruments and related treaties), kura 2000. gada 19. aprīlī paziņota dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un kuras kopiju Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs nosūta Šveicei, un kura attiecas uz šo nolīgumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šis grozījumu protokols jāratificē vai jāapstiprina Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to procedūrām. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šo procedūru pabeigšanu. Šis grozījumu protokols stājas spēkā pirmajā janvārī pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas.

2.   Attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma šajā grozījumu protokolā paredzēto informācijas apmaiņu piemēro pieprasījumiem, kuri iesniegti spēkā stāšanās dienā vai vēlāk un kuri attiecas uz informāciju saistībā ar fiskālajiem gadiem, kas sākas tā gada pirmajā janvārī, kurā stājas spēkā šis grozījumu protokols, vai vēlāk. Nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 10. pantu turpina piemērot, ja vien nepiemēro 5. pantu nolīgumā, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu.

3.   Šā grozījumu protokola stāšanās spēkā neietekmē fizisku personu prasības saskaņā ar 9. pantu nolīgumā, kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu.

4.   Šveice līdz nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – piemērošanas laikposma beigām sastāda galīgo norēķinu, veic galīgo maksājumu dalībvalstīm un saskaņā ar 2. pantu nolīgumā – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – sniedz no maksājumu pārstāvjiem, kuri veic uzņēmējdarbību Šveicē, saņemto informāciju par pēdējo gadu, kurā ir piemērojams nolīgums – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu –, vai, attiecīgā gadījumā, par iepriekšējo gadu.

3. pants

Nolīgumu papildina protokols, kura saturs ir šāds:

“Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī protokols

Parakstot šo grozījumu protokolu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju, attiecīgi pilnvarotie, kas parakstījušies apakšā, ir vienojušies par šādiem noteikumiem, kuri ir ar šo grozījumu protokolu grozītā nolīguma sastāvdaļa.

| 1. | Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Šveice) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Šveice) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros.

| 2. | Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Šveices) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Šveices vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:






  i) | tās personas identitāte, par kuru veicama pārbaude vai izmeklēšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Šveices) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Šveices vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:

i)

tās personas identitāte, par kuru veicama pārbaude vai izmeklēšana;

| ii) | laikposms, attiecībā uz kuru ir pieprasīta informācija; |
| --- | --- |

ii)

laikposms, attiecībā uz kuru ir pieprasīta informācija;

| iii) | paziņojums par nepieciešamo informāciju, ieskaitot tās raksturu un formu, kādā pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas to saņemt no pieprasījuma saņēmējas valsts; |
| --- | --- |

iii)

paziņojums par nepieciešamo informāciju, ieskaitot tās raksturu un formu, kādā pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas to saņemt no pieprasījuma saņēmējas valsts;

| iv) | nodokļu mērķis, kuram informācija tiek pieprasīta; |
| --- | --- |

iv)

nodokļu mērķis, kuram informācija tiek pieprasīta;

| v) | cik vien iespējams, jebkuras tādas personas vārds, uzvārds un adrese, kurai varētu būt pieprasītā informācija. |
| --- | --- |

v)

cik vien iespējams, jebkuras tādas personas vārds, uzvārds un adrese, kurai varētu būt pieprasītā informācija.

| 3. | Jāsaprot, ka atsauce uz “prognozējamā svarīguma” standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Šveice nevar brīvi iesaistīties “informācijas medīšanā” vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka “informācijas medīšana” nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību “prognozējamā svarīguma” standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi). |
| --- | --- |

3.

Jāsaprot, ka atsauce uz “prognozējamā svarīguma” standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Šveice nevar brīvi iesaistīties “informācijas medīšanā” vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka “informācijas medīšana” nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību “prognozējamā svarīguma” standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi).

| 4. | Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

4.

Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu.

| 5. | Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Šveicē) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.” |
| --- | --- |

5.

Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Šveicē) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.”

4. pants

Valodas

Šis grozījumu protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un teksti visās valodās ir vienlīdz autentiski.

TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми май две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil quince.

V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog svibnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de maio de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte mai două mii cincisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho mája dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundrafemton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

---

(1)  OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

1

(2)  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

2

(3)  Attiecībā uz Šveici “sabiedrība ar ierobežotu atbildību” attiecas uz šādām uzņēmējsabiedrībām:

3

| — | société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima, |
| --- | --- |

—

société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima,

société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima

| — | société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata, |
| --- | --- |

—

société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata,

société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata

| — | société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni. |
| --- | --- |

—

société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni.

société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni

---

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU DEKLARĀCIJAS

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR GROZĪJUMU PROTOKOLA STĀŠANOS SPĒKĀ

Līgumslēdzējas puses paziņo, ka tās sagaida, ka Šveices konstitucionālās prasības un Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz starptautisku nolīgumu slēgšanu tiks laikus izpildītas, lai grozījumu protokols varētu stāties spēkā 2017. gada pirmajā janvārī. Tās veiks visus iespējamos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMU UN PIELIKUMIEM

Attiecībā uz nolīguma un pielikumu īstenošanu Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, lai nodrošinātu konsekvenci piemērošanā, kā ilustrācijas vai interpretācijas avots būtu jāizmanto Komentāri par ESAO Kompetentās iestādes nolīguma paraugu un Kopējo ziņošanas standartu.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 5. PANTU

Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, piemērojot 5. pantu par informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kā interpretācijas avots būtu jāizmanto komentārs par 26. pantu ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam.

LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA I PIELIKUMA III IEDAĻAS A PUNKTU

Līgumslēdzējas puses vienojas, ka tās izvērtēs I pielikuma III iedaļas A punkta praktisko nozīmi, kurš paredz, ka iepriekšpastāvējušus Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādus Līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.

Līgumslēdzējām pusēm ir vienota interpretācija attiecībā uz to, ka saskaņā ar I pielikuma III iedaļas A punktu Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums, tikai tad, ja ES tiesību akti un dalībvalstu tiesību akti vai Šveices tiesību akti, kuri piemērojami Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus un kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Šveicē), ne tikai ar tiesību aktiem faktiski aizliedz minētajai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums (attiecīgi Šveicē vai dalībvalstī), bet ar minētajiem tiesību aktiem faktiski arī aizliedz Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkādos citos apstākļos pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus rezidentiem minētajā Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums.

Šajā sakarā, ja, pamatojoties uz piemērojamiem ES un kādas dalībvalsts tiesību aktiem, Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Šveicē ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus minētās dalībvalsts rezidentiem, neatkarīgi no tā, kur tie ir noslēgti, šī dalībvalsts informēs Eiropas Komisiju, kura savukārt par to paziņos Šveicei. Attiecīgi Šveice paziņos Eiropas Komisijai, kura savukārt informēs dalībvalstis, ja, pamatojoties uz Šveices tiesību aktiem, vienas vai vairāku dalībvalstu Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir noslēgti, Šveices rezidentiem. Šie paziņojumi attiecībā uz paredzamo juridisko situāciju laikā, kad stāsies spēkā grozījumu protokols, tiks nosūtīti pirms tā stāšanās spēkā. Ja šāds paziņojums netiks nosūtīts, tiks uzskatīts, ka Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tās Jurisdikcijas tiesību aktiem, par ko jāsniedz ziņojums, faktiski nav aizliegts noteiktos apstākļos vai apstākļu kopuma gadījumā pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus minētās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, jurisdikcijas tiesību akti arī faktiski neaizliedz Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus tās jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums, attiecīgajām Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajiem Līgumiem I pielikuma III iedaļas A punktu nepiemēro.

ŠVEICES DEKLARĀCIJA PAR NOLĪGUMA 5. PANTU

Šveices delegācija ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Šveice neveiks informācijas apmaiņu saistībā ar pieprasījumiem, kas balstīti uz nelikumīgi iegūtiem datiem. Eiropas Komisija Šveices nostāju pieņēma zināšanai.

---

REGULAS

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/50

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES, Euratom) 2015/2401

(2015. gada 2. oktobris)

par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (2014. gada 22. oktobris) par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu un 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 paredzēts, ka Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei (“Iestāde”) ir jāizveido un jāpārvalda Eiropas politisko partiju un fondu reģistrs (“reģistrs”). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 paredzēts, ka Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei (“Iestāde”) ir jāizveido un jāpārvalda Eiropas politisko partiju un fondu reģistrs (“reģistrs”).

| (2) | Reģistrā vajadzētu glabāt datus, sīkas ziņas un dokumentus, kas iesniegti ar Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu reģistrācijas pieteikumiem, kā arī jebkādus turpmākus datus, sīkas ziņas un dokumentus, ko saskaņā ar šo regulu iesniegusi kāda Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds. |
| --- | --- |

(2)

Reģistrā vajadzētu glabāt datus, sīkas ziņas un dokumentus, kas iesniegti ar Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu reģistrācijas pieteikumiem, kā arī jebkādus turpmākus datus, sīkas ziņas un dokumentus, ko saskaņā ar šo regulu iesniegusi kāda Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds.

| (3) | Iestādei vajadzētu saņemt informāciju un apliecinošos dokumentus, kas tai nepieciešami, lai varētu pilnībā veikt savus pienākumus attiecībā uz reģistru. |
| --- | --- |

(3)

Iestādei vajadzētu saņemt informāciju un apliecinošos dokumentus, kas tai nepieciešami, lai varētu pilnībā veikt savus pienākumus attiecībā uz reģistru.

| (4) | Reģistram vajadzētu sniegt sabiedrisku pakalpojumu pārredzamības, pārskatatbildības un juridiskās noteiktības interesēs. Šā iemesla dēļ Iestādei būtu jāvada reģistra darbība tā, lai nodrošinātu reģistrā glabātās informācijas atbilstošu pieejamību un apliecināšanu, vienlaikus ievērojot savus pienākumus attiecībā uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 33. pantu, ieskaitot savas datu pārziņa pilnvaras, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(4)

Reģistram vajadzētu sniegt sabiedrisku pakalpojumu pārredzamības, pārskatatbildības un juridiskās noteiktības interesēs. Šā iemesla dēļ Iestādei būtu jāvada reģistra darbība tā, lai nodrošinātu reģistrā glabātās informācijas atbilstošu pieejamību un apliecināšanu, vienlaikus ievērojot savus pienākumus attiecībā uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 33. pantu, ieskaitot savas datu pārziņa pilnvaras, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2).

| (5) | Iestādei būtu jāsniedz standarta izraksti no reģistra, kas satur informāciju, kas noteikta Īstenošanas regulā, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 7. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Iestādei būtu jāsniedz standarta izraksti no reģistra, kas satur informāciju, kas noteikta Īstenošanas regulā, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 7. panta 3. punktu.

| (6) | Darbības nosacījumus, kuriem jābūt samērīgiem, vajadzētu ļaut noteikt pašai Iestādei. |
| --- | --- |

(6)

Darbības nosacījumus, kuriem jābūt samērīgiem, vajadzētu ļaut noteikt pašai Iestādei.

| (7) | Reģistram vajadzētu atšķirties no tīmekļa vietnes, ko saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 32. pantu izveidojis Eiropas Parlaments, tomēr daži no dokumentiem, ko glabā reģistrā, būtu jāpublicē minētajā tīmekļa vietnē, |
| --- | --- |

(7)

Reģistram vajadzētu atšķirties no tīmekļa vietnes, ko saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 32. pantu izveidojis Eiropas Parlaments, tomēr daži no dokumentiem, ko glabā reģistrā, būtu jāpublicē minētajā tīmekļa vietnē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reģistra saturs

1.   Attiecībā uz Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem reģistrā ir šādi dokumenti, ieskaitot to atjauninājumus, ja tādi ir:

| a) | statūti, ieskaitot visus elementus, kas nepieciešami saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 4. un 5. punktu, un jebkādi to grozījumi; |
| --- | --- |

a)

statūti, ieskaitot visus elementus, kas nepieciešami saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 4. un 5. punktu, un jebkādi to grozījumi;

| b) | standarta deklarācija, kas pievienota Regulai (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, pienācīgi aizpildīta un parakstīta, |
| --- | --- |

b)

standarta deklarācija, kas pievienota Regulai (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, pienācīgi aizpildīta un parakstīta,

| c) | vajadzības gadījumā papildus statūtiem – sīks apraksts par attiecīgās Eiropas politiskās partijas un ar to saistītā fonda finanšu, vadības un pārvaldības struktūru, ja tāda ir, parādot, ka abas organizācijas ir skaidri nodalītas; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā papildus statūtiem – sīks apraksts par attiecīgās Eiropas politiskās partijas un ar to saistītā fonda finanšu, vadības un pārvaldības struktūru, ja tāda ir, parādot, ka abas organizācijas ir skaidri nodalītas;

| d) | ja to pieprasa dalībvalsts, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja mītne, minētās dalībvalsts paziņojums, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis visas attiecīgās valsts prasības pieteikumu iesniegšanai un ka tā statūti atbilst visiem piemērojamiem valsts tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

ja to pieprasa dalībvalsts, kurā atrodas pieteikuma iesniedzēja mītne, minētās dalībvalsts paziņojums, kas apliecina, ka pieteikuma iesniedzējs ir izpildījis visas attiecīgās valsts prasības pieteikumu iesniegšanai un ka tā statūti atbilst visiem piemērojamiem valsts tiesību aktu noteikumiem;

| e) | visi dokumenti vai sarakste ar dalībvalsts iestādēm saistībā ar dokumentiem vai informāciju saskaņā ar šo pantu. |
| --- | --- |

e)

visi dokumenti vai sarakste ar dalībvalsts iestādēm saistībā ar dokumentiem vai informāciju saskaņā ar šo pantu.

2.   Attiecībā uz Eiropas politiskajām partijām reģistrā ir šādi dokumenti papildus 1. punktā minētajiem dokumentiem:

| a) | Eiropas politiskās partijas reģistrācijas pieteikuma vēstule, ko pienācīgi parakstījis priekšsēdētājs vai pieteikuma iesniedzējas organizācijas vadītājs; |
| --- | --- |

a)

Eiropas politiskās partijas reģistrācijas pieteikuma vēstule, ko pienācīgi parakstījis priekšsēdētājs vai pieteikuma iesniedzējas organizācijas vadītājs;

| b) | reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas brīdī pēdējo Eiropas Parlamenta vēlēšanu oficiālo rezultātu kopija un pēc Eiropas politiskās partijas reģistrācijas – kopija ar oficiālajiem rezultātiem pēc katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas brīdī pēdējo Eiropas Parlamenta vēlēšanu oficiālo rezultātu kopija un pēc Eiropas politiskās partijas reģistrācijas – kopija ar oficiālajiem rezultātiem pēc katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

| c) | ja pieteikumu iesniedz fiziskas personas, kas veido Eiropas politisko partiju, – paziņojums, ko parakstījušas vismaz septiņas personas no dažādām dalībvalstīm, kurām ir Eiropas Parlamentā vai valsts vai reģionālā parlamentā vai asamblejā ievēlēta deputāta pilnvaras, kurā apliecināts, ka tie plāno iestāties attiecīgajā Eiropas politiskajā partijā; ietver arī grozījumus pēc Eiropas Parlamenta vai valsts vai reģionālā parlamenta vēlēšanu rezultātiem vai pēc izmaiņām biedra statusā, vai abos gadījumos; |
| --- | --- |

c)

ja pieteikumu iesniedz fiziskas personas, kas veido Eiropas politisko partiju, – paziņojums, ko parakstījušas vismaz septiņas personas no dažādām dalībvalstīm, kurām ir Eiropas Parlamentā vai valsts vai reģionālā parlamentā vai asamblejā ievēlēta deputāta pilnvaras, kurā apliecināts, ka tie plāno iestāties attiecīgajā Eiropas politiskajā partijā; ietver arī grozījumus pēc Eiropas Parlamenta vai valsts vai reģionālā parlamenta vēlēšanu rezultātiem vai pēc izmaiņām biedra statusā, vai abos gadījumos;

| d) | ja pieteikumu iesniedz politiskā partija, kas vēl nav piedalījusies Eiropas Parlamenta vēlēšanās, – rakstisks apliecinājums par publiski paziņotu nolūku piedalīties nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar norādi par saistītajām valstu vai reģionālajām politiskajām partijām, vai abām, kas plāno izvirzīt kandidātus vēlēšanās; |
| --- | --- |

d)

ja pieteikumu iesniedz politiskā partija, kas vēl nav piedalījusies Eiropas Parlamenta vēlēšanās, – rakstisks apliecinājums par publiski paziņotu nolūku piedalīties nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar norādi par saistītajām valstu vai reģionālajām politiskajām partijām, vai abām, kas plāno izvirzīt kandidātus vēlēšanās;

| e) | Eiropas politiskajā partijā ietilpstošo partiju pašreizējais saraksts, kas pievienots statūtiem, norādot katras partijas pilnu nosaukumu, akronīmu, dalības veidu un dalībvalsti, kurā tā ir reģistrēta. |
| --- | --- |

e)

Eiropas politiskajā partijā ietilpstošo partiju pašreizējais saraksts, kas pievienots statūtiem, norādot katras partijas pilnu nosaukumu, akronīmu, dalības veidu un dalībvalsti, kurā tā ir reģistrēta.

3.   Attiecībā uz Eiropas politiskajiem fondiem reģistrā ir šādi dokumenti papildus 1. punktā minētajiem dokumentiem:

| a) | Eiropas politiskā fonda reģistrācijas pieteikuma vēstule, ko pienācīgi parakstījis priekšsēdētājs vai pieteikuma iesniedzējas organizācijas vadītājs, vai tās Eiropas politiskās partijas priekšsēdētājs vai vadītājs, ar ko pieteikuma iesniedzējs politiskais fonds ir saistīts; |
| --- | --- |

a)

Eiropas politiskā fonda reģistrācijas pieteikuma vēstule, ko pienācīgi parakstījis priekšsēdētājs vai pieteikuma iesniedzējas organizācijas vadītājs, vai tās Eiropas politiskās partijas priekšsēdētājs vai vadītājs, ar ko pieteikuma iesniedzējs politiskais fonds ir saistīts;

| b) | pārvaldes struktūras locekļu saraksts, norādot katra locekļa valstspiederību; |
| --- | --- |

b)

pārvaldes struktūras locekļu saraksts, norādot katra locekļa valstspiederību;

| c) | fondā ietilpstošo organizāciju pašreizējais saraksts, norādot katras organizācijas pilnu nosaukumu, akronīmu un dalībvalsti, kurā tā ir reģistrēta. |
| --- | --- |

c)

fondā ietilpstošo organizāciju pašreizējais saraksts, norādot katras organizācijas pilnu nosaukumu, akronīmu un dalībvalsti, kurā tā ir reģistrēta.

4.   Reģistrā atjaunina šādu informāciju par katru reģistrēto Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu:

| a) | organizācijas veids (Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds); |
| --- | --- |

a)

organizācijas veids (Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds);

| b) | reģistrācijas numurs, ko Iestāde piešķīrusi saskaņā ar Komisijas īstenošanas regulu par sīki izstrādātiem noteikumiem reģistrācijas numuru sistēmai, ko piemēro Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistram, un informācija, ko sniedz ar standarta izrakstiem no reģistra; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas numurs, ko Iestāde piešķīrusi saskaņā ar Komisijas īstenošanas regulu par sīki izstrādātiem noteikumiem reģistrācijas numuru sistēmai, ko piemēro Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu reģistram, un informācija, ko sniedz ar standarta izrakstiem no reģistra;

| c) | pilns nosaukums, akronīms un logotips; |
| --- | --- |

c)

pilns nosaukums, akronīms un logotips;

| d) | dalībvalsts, kurā atrodas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītne; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts, kurā atrodas Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda mītne;

| e) | ja mītnes dalībvalsts paredz paralēlu reģistrāciju, – attiecīgās reģistrācijas iestādes nosaukums, adrese un tīmekļa vietne, ja tāda ir; |
| --- | --- |

e)

ja mītnes dalībvalsts paredz paralēlu reģistrāciju, – attiecīgās reģistrācijas iestādes nosaukums, adrese un tīmekļa vietne, ja tāda ir;

| f) | mītnes adrese, pasta adrese (ja atšķiras), e-pasta adrese un tīmekļa vietne, ja tāda ir; |
| --- | --- |

f)

mītnes adrese, pasta adrese (ja atšķiras), e-pasta adrese un tīmekļa vietne, ja tāda ir;

| g) | datums, kad Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds reģistrēts, un attiecīgā gadījumā reģistrācijas anulēšanas datums; |
| --- | --- |

g)

datums, kad Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds reģistrēts, un attiecīgā gadījumā reģistrācijas anulēšanas datums;

| h) | ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds izveidots pēc kādā dalībvalstī reģistrētas organizācijas pārveidošanas, – minētās organizācijas pilns nosaukums un juridiskais statuss, ieskaitot ikvienu valsts reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

h)

ja Eiropas politiskā partija vai Eiropas politiskais fonds izveidots pēc kādā dalībvalstī reģistrētas organizācijas pārveidošanas, – minētās organizācijas pilns nosaukums un juridiskais statuss, ieskaitot ikvienu valsts reģistrācijas numuru;

| i) | datums, kad pieņemti statūti un visi statūtu grozījumi; |
| --- | --- |

i)

datums, kad pieņemti statūti un visi statūtu grozījumi;

| j) | Eiropas politiskās partijas locekļu skaits vai tajā ietilpstošo partiju, ja tādas ir, to locekļu skaits, kuri ir Eiropas Parlamenta locekļi; |
| --- | --- |

j)

Eiropas politiskās partijas locekļu skaits vai tajā ietilpstošo partiju, ja tādas ir, to locekļu skaits, kuri ir Eiropas Parlamenta locekļi;

| k) | ar Eiropas politisko partiju saistītā Eiropas politiskā fonda nosaukums un reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

k)

ar Eiropas politisko partiju saistītā Eiropas politiskā fonda nosaukums un reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā);

| l) | attiecībā uz Eiropas politiskajiem fondiem – tās Eiropas politiskās partijas nosaukums un reģistrācijas numurs, ar kuru tas ir saistīts; |
| --- | --- |

l)

attiecībā uz Eiropas politiskajiem fondiem – tās Eiropas politiskās partijas nosaukums un reģistrācijas numurs, ar kuru tas ir saistīts;

| m) | to personu identitāte, t. i., vārds, uzvārds, dzimšanas datums, valstspiederība un dzīvesvieta, kuras ir struktūru locekļi vai amatpersonas, kam piešķirtas administratīvas, finansiālas un tiesiskās pārstāvības pilnvaras, skaidri norādot, kāda ir viņu funkcija un pilnvaras, kad tās individuāli vai kolektīvi organizācijas vārdā uzņemas saistības pret trešām personām un pārstāv organizāciju tiesvedībā. |
| --- | --- |

m)

to personu identitāte, t. i., vārds, uzvārds, dzimšanas datums, valstspiederība un dzīvesvieta, kuras ir struktūru locekļi vai amatpersonas, kam piešķirtas administratīvas, finansiālas un tiesiskās pārstāvības pilnvaras, skaidri norādot, kāda ir viņu funkcija un pilnvaras, kad tās individuāli vai kolektīvi organizācijas vārdā uzņemas saistības pret trešām personām un pārstāv organizāciju tiesvedībā.

5.   Visus 1. līdz 4. punktā minētos dokumentus un informāciju reģistrā glabā bez laika ierobežojuma.

2. pants

Papildu informācija un apliecinoši dokumenti

Papildus Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 2. punkta prasībām reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji un reģistrētas Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi iesniedz Iestādei dokumentus un informāciju, un visus to atjauninājumus, kas minēti 1. pantā.

Iestāde var pieprasīt, lai Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi labotu ikvienu nepilnīgu vai novecojušu dokumentu un informāciju.

3. pants

Reģistra sniegtie pakalpojumi

1.   Iestāde izstrādā standarta izrakstus no reģistra. Iestāde nodrošina standarta izrakstus ikvienai fiziskai vai juridiskai personai desmit darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

2.   Ja Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Iestādei ir paredzēta attiecīga kompetence, Iestāde pēc pieprasījuma apliecina, ka standarta izrakstā sniegtā informācija ir pareiza, atjaunināta un atbilst piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

Ja Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 Iestādei nav paredzēta attiecīga kompetence, tā pēc pieprasījuma apliecina, ka standarta izrakstā sniegtā informācija ir pati pilnīgākā, jaunākā un pareizākā, kāda ir tās rīcībā pēc visu pamatoto pārbaužu veikšanas. Minētās pārbaudes ietver lūgumu apstiprināt informāciju, kas saņemta no attiecīgās dalībvalsts iestādēm, ja attiecīgās valsts tiesību akti nodrošina pamatu attiecīgajām iestādēm to izpildīt. 1. punktā noteiktais termiņš neattiecas uz pieprasījumiem, uz kuriem attiecas šī daļa.

Saistībā ar šajā punktā minēto apliecināšanu Iestāde skaidri norāda, vai Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 tai ir paredzēta attiecīga kompetence.

3.   Iestāde pēc pieprasījuma nodrošina 2. punktā minēto apliecināšanu Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu iestādēm un tiesām. Tā arī pēc pieprasījuma nodrošina minēto apliecināšanu Eiropas politiskajām partijām vai Eiropas politiskajiem fondiem attiecībā uz to statusu.

Iestāde var arī nodrošināt minēto apliecināšanu ikvienai citai fiziskai vai juridiskai personai, ja tas ir nepieciešams juridiskām vai administratīvām procedūrām, pēc tam, kad Iestādei iesniegts pienācīgi pamatots pieprasījums.

4.   Iestāde sīki nosaka procedūru, saskaņā ar kuru iesniedz standarta izrakstu un apliecinājumu pieprasījumus un tos izsniedz, kā arī nosaka procedūru, kā šo pakalpojumu sniegšanai izmantojami elektroniskie līdzekļi.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 2. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

2

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/54

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/2402

(2015. gada 12. oktobris),

ar ko pārskata saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķai ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/877/ES

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (1), un jo īpaši tās 14. panta 10. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK (2) 4. panta 1. punktu Komisija savā Īstenošanas lēmumā 2011/877/ES (3) vērtību matricas veidā noteica saskaņotas efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai, kuras atšķiras atkarībā no attiecīgiem faktoriem, tostarp iekārtas būvniecības [izlaides] gada un kurināmā veidiem. Šīs vērtības ir piemērojamas līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK (2) 4. panta 1. punktu Komisija savā Īstenošanas lēmumā 2011/877/ES (3) vērtību matricas veidā noteica saskaņotas efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai, kuras atšķiras atkarībā no attiecīgiem faktoriem, tostarp iekārtas būvniecības [izlaides] gada un kurināmā veidiem. Šīs vērtības ir piemērojamas līdz 2015. gada 31. decembrim.

| (2) | Komisija ir pārskatījusi saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai, ņemot vērā dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegtos darbības datus reālos apstākļos. Saistībā ar labāko pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju attīstību, kas notikusi pārskata periodā no 2011. līdz 2015. gadam, attiecībā uz saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām elektroenerģijas atsevišķai ražošanai būtu jāsaglabā dalījums, kas Komisijas Lēmumā 2011/877/ES noteikts attiecībā uz koģenerācijas staciju būvniecības [izlaides] gadu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir pārskatījusi saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai, ņemot vērā dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegtos darbības datus reālos apstākļos. Saistībā ar labāko pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju attīstību, kas notikusi pārskata periodā no 2011. līdz 2015. gadam, attiecībā uz saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām elektroenerģijas atsevišķai ražošanai būtu jāsaglabā dalījums, kas Komisijas Lēmumā 2011/877/ES noteikts attiecībā uz koģenerācijas staciju būvniecības [izlaides] gadu.

| (3) | Saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību pārskatīšana apstiprināja, ka, pamatojoties uz neseno analīzi un pieredzi, korekcijas koeficienti, kas saistīti ar klimatiskajiem apstākļiem, kā noteikts Lēmumā 2011/877/ES, būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību pārskatīšana apstiprināja, ka, pamatojoties uz neseno analīzi un pieredzi, korekcijas koeficienti, kas saistīti ar klimatiskajiem apstākļiem, kā noteikts Lēmumā 2011/877/ES, būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo.

| (4) | Minētajā pārskatīšanā, pamatojoties uz neseno analīzi un pieredzi, tika apstiprināts, ka būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus attiecībā uz tīklā novērstajiem zudumiem, kā noteikts Lēmumā 2011/877/ES. Lai labāk atspoguļotu novērstos zudumus, ir jāatjaunina izmantoto sprieguma robežvērtību un korekcijas koeficientu vērtības. |
| --- | --- |

(4)

Minētajā pārskatīšanā, pamatojoties uz neseno analīzi un pieredzi, tika apstiprināts, ka būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus attiecībā uz tīklā novērstajiem zudumiem, kā noteikts Lēmumā 2011/877/ES. Lai labāk atspoguļotu novērstos zudumus, ir jāatjaunina izmantoto sprieguma robežvērtību un korekcijas koeficientu vērtības.

| (5) | Pārskatīšanā ir gūts apliecinājums tam, ka dažos gadījumos saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības siltuma atsevišķajai ražošanai būtu jākoriģē. Lai izvairītos no izmaiņu veikšanas spēkā esošajās shēmās ar atpakaļejošu spēku, jaunais atsauces vērtību kopums stājas spēkā tikai ar 2016. gadu, bet pašreizējais vērtību kopums tiek saglabāts iekārtām, kas būvētas pirms minētā gada. Nebija vajadzīgi nekādi korekcijas koeficienti saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem, jo, ražojot siltumu no kurināmā, temperatūra būtiski neietekmē termodinamiku. Tāpat nav vajadzīgi korekcijas koeficienti par zudumiem siltumtīklā, jo siltumu allaž patērē ražošanas vietas tuvumā. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanā ir gūts apliecinājums tam, ka dažos gadījumos saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības siltuma atsevišķajai ražošanai būtu jākoriģē. Lai izvairītos no izmaiņu veikšanas spēkā esošajās shēmās ar atpakaļejošu spēku, jaunais atsauces vērtību kopums stājas spēkā tikai ar 2016. gadu, bet pašreizējais vērtību kopums tiek saglabāts iekārtām, kas būvētas pirms minētā gada. Nebija vajadzīgi nekādi korekcijas koeficienti saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem, jo, ražojot siltumu no kurināmā, temperatūra būtiski neietekmē termodinamiku. Tāpat nav vajadzīgi korekcijas koeficienti par zudumiem siltumtīklā, jo siltumu allaž patērē ražošanas vietas tuvumā.

| (6) | Minētajā pārskatīšanā ir gūti pierādījumi, ka atsauces vērtības attiecībā uz tādu apkures katlu energoefektivitāti, kurus izmanto tvaika vai karstā ūdens ražošanai, būtu jādiferencē. |
| --- | --- |

(6)

Minētajā pārskatīšanā ir gūti pierādījumi, ka atsauces vērtības attiecībā uz tādu apkures katlu energoefektivitāti, kurus izmanto tvaika vai karstā ūdens ražošanai, būtu jādiferencē.

| (7) | Reālos apstākļos iegūti darbības dati liecina par moderno staciju faktiskās veiktspējas statistiski nozīmīgu uzlabojumu pārskata periodā, izmantojot noteikta tipa kurināmos. |
| --- | --- |

(7)

Reālos apstākļos iegūti darbības dati liecina par moderno staciju faktiskās veiktspējas statistiski nozīmīgu uzlabojumu pārskata periodā, izmantojot noteikta tipa kurināmos.

| (8) | Ir vajadzīgi stabili nosacījumi investīcijām koģenerācijā, un ir jāsaglabā investoru uzticība, tādēļ ir lietderīgi noteikt saskaņotas atsauces vērtības elektroenerģijai un siltumam. |
| --- | --- |

(8)

Ir vajadzīgi stabili nosacījumi investīcijām koģenerācijā, un ir jāsaglabā investoru uzticība, tādēļ ir lietderīgi noteikt saskaņotas atsauces vērtības elektroenerģijai un siltumam.

| (9) | Atsauces vērtības siltuma un elektroenerģijas atsevišķajai ražošanai, kas noteiktas Lēmumā 2011/877/ES, ir piemērojamas līdz 2015. gada 31. decembrim, un no 2016. gada 1. janvāra ir jāpiemēro jaunas atsauces vērtības. Lai nodrošinātu jauno atsauces vērtību kopuma piemērošanu, sākot ar minēto datumu, šai regulai jāstājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(9)

Atsauces vērtības siltuma un elektroenerģijas atsevišķajai ražošanai, kas noteiktas Lēmumā 2011/877/ES, ir piemērojamas līdz 2015. gada 31. decembrim, un no 2016. gada 1. janvāra ir jāpiemēro jaunas atsauces vērtības. Lai nodrošinātu jauno atsauces vērtību kopuma piemērošanu, sākot ar minēto datumu, šai regulai jāstājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (10) | Direktīvas 2012/27/ES 14., 22. un 23. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai atjauninātu saskaņotās atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai. Pilnvaras Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu no 2012. gada 4. decembra. Lai ņemtu vērā iespēju, ka pilnvaras pēc 2017. gada 4. decembra netiek pagarinātas, šajā regulā noteiktās atsauces vērtības turpinās būt spēkā. Ja starpposmā Komisijai tiktu piešķirtas jaunas pilnvaras, Komisijas nolūks ir vēlākais četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā pārskatīt tajā noteiktās atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 2012/27/ES 14., 22. un 23. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, lai atjauninātu saskaņotās atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķajai ražošanai. Pilnvaras Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu no 2012. gada 4. decembra. Lai ņemtu vērā iespēju, ka pilnvaras pēc 2017. gada 4. decembra netiek pagarinātas, šajā regulā noteiktās atsauces vērtības turpinās būt spēkā. Ja starpposmā Komisijai tiktu piešķirtas jaunas pilnvaras, Komisijas nolūks ir vēlākais četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā pārskatīt tajā noteiktās atsauces vērtības.

| (11) | Direktīvas 2012/27/ES mērķis ir veicināt koģenerāciju, lai taupītu enerģiju, tāpēc būtu jāveicina vecāku koģenerācijas iekārtu modernizēšana, lai uzlabotu to energoefektivitāti. Minēto iemeslu dēļ un saskaņā ar prasību, ka saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām vajadzētu pamatoties uz principiem, kas izklāstīti Direktīvas 2012/27/ES II pielikuma f) punktā, efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijai, kas piemērojamas koģenerācijas iekārtām, būtu jāpalielina, sākot ar vienpadsmito gadu pēc tās uzbūvēšanas gada, |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 2012/27/ES mērķis ir veicināt koģenerāciju, lai taupītu enerģiju, tāpēc būtu jāveicina vecāku koģenerācijas iekārtu modernizēšana, lai uzlabotu to energoefektivitāti. Minēto iemeslu dēļ un saskaņā ar prasību, ka saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām vajadzētu pamatoties uz principiem, kas izklāstīti Direktīvas 2012/27/ES II pielikuma f) punktā, efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijai, kas piemērojamas koģenerācijas iekārtām, būtu jāpalielina, sākot ar vienpadsmito gadu pēc tās uzbūvēšanas gada,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saskaņotu efektivitātes atsauces vērtību noteikšana

Saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas un siltuma atsevišķai ražošanai ir tādas, kādas noteiktas attiecīgi I un II pielikumā.

2. pants

Korekcijas koeficienti saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām elektroenerģijas atsevišķai ražošanai

1.   Dalībvalstis piemēro III pielikumā noteiktos korekcijas koeficientus, lai I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības pielāgotu vidējiem klimatiskajiem apstākļiem katrā dalībvalstī.

Ja oficiālie meteoroloģiskie dati liecina, ka dalībvalsts teritorijā gada temperatūra atšķiras par 5 oC vai vairāk, šī dalībvalsts, par to paziņojot Komisijai, šā panta pirmās daļas vajadzībām drīkst izmantot vairākas klimatiskās zonas, izmantojot III pielikumā izklāstīto metodi.

2.   Dalībvalstis piemēro IV pielikumā noteiktos korekcijas koeficientus, lai I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības pielāgotu novērstajiem zudumiem tīklā.

3.   Ja dalībvalstis piemēro gan III pielikumā, gan IV pielikumā noteiktos korekcijas koeficientus, tās vispirms piemēro III pielikumā noteiktos koeficientus un tikai pēc tam – IV pielikumā noteiktos koeficientus.

3. pants

Saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību piemērošana elektroenerģijas atsevišķajai ražošanai

1.   Dalībvalstis I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības piemēro atbilstīgi koģenerācijas stacijas būvniecības gadam. Minētās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības ir piemērojamas 10 gadus, sākot ar koģenerācijas stacijas būvniecības gadu.

2.   Sākot ar vienpadsmito gadu pēc koģenerācijas stacijas būvniecības gada dalībvalstis piemēro saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības, kas saskaņā ar 1. punktu piemērojamas 10 gadus vecām koģenerācijas stacijām. Minētās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības ir piemērojamas vienu gadu.

3.   Šā panta nozīmē koģenerācijas stacijas būvniecības gads ir kalendārais gads, kura laikā stacija sāk ražot elektroenerģiju.

4. pants

Saskaņoto efektivitātes atsauces vērtību piemērošana siltuma atsevišķajai ražošanai

1.   Dalībvalstis II pielikumā noteiktās saskaņotās atsauces vērtības piemēro atbilstīgi koģenerācijas stacijas būvniecības gadam.

2.   Šā panta nozīmē koģenerācijas stacijas būvniecības gads ir būvniecības gads, kā noteikts 3. pantā.

5. pants

Koģenerācijas stacijas modernizēšana

Ja investīciju izmaksas saistībā ar koģenerācijas stacijas modernizēšanu pārsniedz 50 % no investīciju izmaksām par jaunu, līdzvērtīgu koģenerācijas staciju, 3. un 4. panta vajadzībām par kalendāro gadu, kura laikā modernizētā koģenerācijas stacija sāk ražot elektroenerģiju, uzskata modernizētās koģenerācijas stacijas būvniecības gadu.

6. pants

Kurināmo kombinācija

Ja koģenerācijas stacija darbojas vairāk nekā ar vienu kurināmā veidu, saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības atsevišķai ražošanai piemēro proporcionāli dažādo kurināmo pievadītā enerģijas daudzuma vidēji svērtajai vērtībai.

7. pants

Atcelšana

Lēmums 2011/877/ES tiek atcelts.

8. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK (OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 19. decembra Īstenošanas lēmums 2011/877/ES par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2007/74/EK (OV L 343, 23.12.2011., 91. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Saskaņotas efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas atsevišķai ražošanai

(kā minēts 1. pantā)

Šajā tabulā ietvertās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas atsevišķai ražošanai pamatojas uz zemāko siltumspēju un standarta atmosfēru atbilstoši ISO (temperatūra 15 °C, spiediens 1,013 bar, relatīvais mitrums 60 %).

| Kategorija | Kurināmā tips | Būvniecības gads |
| --- | --- | --- |
| Pirms 2012. g. | 2012.-2015. | No 2016. g. |
| Cietais kurināmais | S1 | Akmeņogles, tostarp antracīts, bitumenogles, pusbitumenogles, kokss, puskokss, naftas kokss | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| S2 | Lignīts, lignīta briketes, degslāneklis | 41,8 | 41,8 | 41,8 |
| S3 | Kūdra, kūdras briketes | 39,0 | 39,0 | 39,0 |
| S4 | Cietā biomasa, tostarp koksne un cita cietā biomasa, tostarp koksnes granulas un briketes, izžāvētas kokskaidas, tīri un sausi koksnes atkritumi, riekstu čaumalas un olīvu un citi kauliņi | 33,0 | 33,0 | 37,0 |
| S5 | Cita cietā biomasa, tostarp visa koksne, kas nav iekļauta S4, un melnais un brūnais atsārms. | 25,0 | 25,0 | 30,0 |
| S6 | Sadzīves un rūpnieciskie atkritumi (nereģeneratīvie) un reģeneratīvi/bioloģiski noārdāmi atkritumi | 25,0 | 25,0 | 25,0 |
| Šķidrais kurināmais | L7 | Mazuts, gāzeļļa/dīzeļdegviela, citi naftas produkti | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L8 | Bioloģiskais šķidrais kurināmais, tostarp biometanols, bioetanols, biobutanols, biodīzeļdegviela un cits bioloģiskais šķidrais kurināmais | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| L9 | Atkritumu šķidrumi, tostarp bioloģiski noārdāmi un nereģeneratīvi atkritumi (tostarp taleļļa, tauki un drabiņas) | 25,0 | 25,0 | 29,0 |
| Gāzveida kurināmais | G10 | Dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, sašķidrināta dabas gāze un biometāns | 52,5 | 52,5 | 53,0 |
| G11 | Naftas pārstrādes gāzes, ūdeņradis un sintēzes gāze | 44,2 | 44,2 | 44,2 |
| G12 | Biogāze, kas iegūta no anaerobās pārstrādes, izgāztuvēm un notekūdeņu attīrīšanas | 42,0 | 42,0 | 42,0 |
| G13 | Koksa krāšņu gāze, domnas gāze, raktuvju gāze un citas reģenerētas gāzes, (izņemot naftas pārstrādes gāzi) | 35,0 | 35,0 | 35,0 |
| Citi | O14 | Siltuma pārpalikums (tostarp augstas temperatūras procesu izplūdes gāzes, eksotermisku ķīmisku reakciju produkti) | | | 30,0 |
| O 15 | Kodoldegviela | | | 33,0 |
| O16 | Saules siltumenerģija | | | 30,0 |
| O 17 | Ģeotermālā enerģija | | | 19,5 |
| O18 | Citi kurināmie, kas nav minēti iepriekš | | | 30,0 |

Kategorija

Kurināmā tips

Būvniecības gads

Pirms 2012. g.

2012.-2015.

No 2016. g.

Cietais kurināmais

S1

Akmeņogles, tostarp antracīts, bitumenogles, pusbitumenogles, kokss, puskokss, naftas kokss

44,2

44,2

44,2

S2

Lignīts, lignīta briketes, degslāneklis

41,8

41,8

41,8

S3

Kūdra, kūdras briketes

39,0

39,0

39,0

S4

Cietā biomasa, tostarp koksne un cita cietā biomasa, tostarp koksnes granulas un briketes, izžāvētas kokskaidas, tīri un sausi koksnes atkritumi, riekstu čaumalas un olīvu un citi kauliņi

33,0

33,0

37,0

S5

Cita cietā biomasa, tostarp visa koksne, kas nav iekļauta S4, un melnais un brūnais atsārms.

25,0

25,0

30,0

S6

Sadzīves un rūpnieciskie atkritumi (nereģeneratīvie) un reģeneratīvi/bioloģiski noārdāmi atkritumi

25,0

25,0

25,0

Šķidrais kurināmais

L7

Mazuts, gāzeļļa/dīzeļdegviela, citi naftas produkti

44,2

44,2

44,2

L8

Bioloģiskais šķidrais kurināmais, tostarp biometanols, bioetanols, biobutanols, biodīzeļdegviela un cits bioloģiskais šķidrais kurināmais

44,2

44,2

44,2

L9

Atkritumu šķidrumi, tostarp bioloģiski noārdāmi un nereģeneratīvi atkritumi (tostarp taleļļa, tauki un drabiņas)

25,0

25,0

29,0

Gāzveida kurināmais

G10

Dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, sašķidrināta dabas gāze un biometāns

52,5

52,5

53,0

G11

Naftas pārstrādes gāzes, ūdeņradis un sintēzes gāze

44,2

44,2

44,2

G12

Biogāze, kas iegūta no anaerobās pārstrādes, izgāztuvēm un notekūdeņu attīrīšanas

42,0

42,0

42,0

G13

Koksa krāšņu gāze, domnas gāze, raktuvju gāze un citas reģenerētas gāzes, (izņemot naftas pārstrādes gāzi)

35,0

35,0

35,0

Citi

O14

Siltuma pārpalikums (tostarp augstas temperatūras procesu izplūdes gāzes, eksotermisku ķīmisku reakciju produkti)

30,0

O 15

Kodoldegviela

33,0

O16

Saules siltumenerģija

30,0

O 17

Ģeotermālā enerģija

19,5

O18

Citi kurināmie, kas nav minēti iepriekš

30,0

---

II PIELIKUMS

Saskaņotas efektivitātes atsauces vērtības siltuma atsevišķai ražošanai

(kā minēts 1. pantā)

Šajā tabulā ietvertās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības siltuma atsevišķai ražošanai pamatojas uz zemāko siltumspēju un standarta atmosfēru atbilstoši ISO (temperatūra 15 °C, spiediens 1,013 bar, relatīvais mitrums 60 %).

| Kategorija | Kurināmā veids | Būvniecības gads |
| --- | --- | --- |
| Pirms 2016. g. | Sākot ar 2016. g. |
| Karstais ūdens | Tvaiks (1) | Izplūdes gāzu tieša izmantošana (2) | Karstais ūdens | Tvaiks (1) | Izplūdes gāzu tieša izmantošana (2) |
| Cietais kurināmais | S1 | Akmeņogles, tostarp antracīts, bitumenogles, pusbitumenogles, kokss, puskokss, naftas kokss | 88 | 83 | 80 | 88 | 83 | 80 |
| S2 | Lignīts, lignīta briketes, degslāneklis | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S3 | Kūdra, kūdras briketes | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S4 | Cietā biomasa, tostarp koksne un cita cietā biomasa, tostarp koksnes granulas un briketes, izžāvētas kokskaidas, tīri un sausi koksnes atkritumi, riekstu čaumalas un olīvu un citi kauliņi | 86 | 81 | 78 | 86 | 81 | 78 |
| S5 | Cita cietā biomasa, tostarp visa koksne, kas nav iekļauta S4, un melnais un brūnais atsārms | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| S6 | Sadzīves un rūpnieciskie atkritumi (nereģeneratīvi) un reģeneratīvi/bioloģiski noārdāmi atkritumi | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Šķidrais kurināmais | L7 | Mazuts, gāzeļļa/dīzeļdegviela, citi naftas produkti | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L8 | Bioloģiskais šķidrais kurināmais, tostarp biometanols, bioetanols, biobutanols, biodīzeļdegviela un cits bioloģiskais šķidrais kurināmais | 89 | 84 | 81 | 85 | 80 | 77 |
| L9 | Atkritumu šķidrumi, tostarp bioloģiski noārdāmi un nereģeneratīvi atkritumi (tostarp taleļļa, tauki un drabiņas) | 80 | 75 | 72 | 75 | 70 | 67 |
| Gāzveida kurināmais | G10 | Dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, sašķidrināta dabas gāze un biometāns | 90 | 85 | 82 | 92 | 87 | 84 |
| G11 | Naftas pārstrādes gāzes, ūdeņradis un sintēzes gāze | 89 | 84 | 81 | 90 | 85 | 82 |
| G12 | Biogāze, kas iegūta no anaerobās pārstrādes, izgāztuvēm un notekūdeņu attīrīšanas | 70 | 65 | 62 | 80 | 75 | 72 |
| G13 | Koksa krāšņu gāze, domnas gāze, raktuvju gāze un citas reģenerētas gazes (izņemot naftas pārstrādes gāzi) | 80 | 75 | 72 | 80 | 75 | 72 |
| Citi | O14 | Siltuma pārpalikums (tostarp augstas temperatūras procesu izplūdes gāzes, eksotermisku ķīmisku reakciju produkti) | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O15 | Kodoldegviela | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O16 | Saules siltumenerģija | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O17 | Ģeotermālā enerģija | — | — | — | 92 | 87 | — |
| O18 | Citi kurināmie, kas nav minēti iepriekš | — | — | — | 92 | 87 | — |

Kategorija

Kurināmā veids

Būvniecības gads

Pirms 2016. g.

Sākot ar 2016. g.

Karstais ūdens

Tvaiks (1)

Izplūdes gāzu tieša izmantošana (2)

Karstais ūdens

Tvaiks (1)

Izplūdes gāzu tieša izmantošana (2)

Cietais kurināmais

S1

Akmeņogles, tostarp antracīts, bitumenogles, pusbitumenogles, kokss, puskokss, naftas kokss

88

83

80

88

83

80

S2

Lignīts, lignīta briketes, degslāneklis

86

81

78

86

81

78

S3

Kūdra, kūdras briketes

86

81

78

86

81

78

S4

Cietā biomasa, tostarp koksne un cita cietā biomasa, tostarp koksnes granulas un briketes, izžāvētas kokskaidas, tīri un sausi koksnes atkritumi, riekstu čaumalas un olīvu un citi kauliņi

86

81

78

86

81

78

S5

Cita cietā biomasa, tostarp visa koksne, kas nav iekļauta S4, un melnais un brūnais atsārms

80

75

72

80

75

72

S6

Sadzīves un rūpnieciskie atkritumi (nereģeneratīvi) un reģeneratīvi/bioloģiski noārdāmi atkritumi

80

75

72

80

75

72

Šķidrais kurināmais

L7

Mazuts, gāzeļļa/dīzeļdegviela, citi naftas produkti

89

84

81

85

80

77

L8

Bioloģiskais šķidrais kurināmais, tostarp biometanols, bioetanols, biobutanols, biodīzeļdegviela un cits bioloģiskais šķidrais kurināmais

89

84

81

85

80

77

L9

Atkritumu šķidrumi, tostarp bioloģiski noārdāmi un nereģeneratīvi atkritumi (tostarp taleļļa, tauki un drabiņas)

80

75

72

75

70

67

Gāzveida kurināmais

G10

Dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, sašķidrināta dabas gāze un biometāns

90

85

82

92

87

84

G11

Naftas pārstrādes gāzes, ūdeņradis un sintēzes gāze

89

84

81

90

85

82

G12

Biogāze, kas iegūta no anaerobās pārstrādes, izgāztuvēm un notekūdeņu attīrīšanas

70

65

62

80

75

72

G13

Koksa krāšņu gāze, domnas gāze, raktuvju gāze un citas reģenerētas gazes (izņemot naftas pārstrādes gāzi)

80

75

72

80

75

72

Citi

O14

Siltuma pārpalikums (tostarp augstas temperatūras procesu izplūdes gāzes, eksotermisku ķīmisku reakciju produkti)

—

—

—

92

87

—

O15

Kodoldegviela

—

—

—

92

87

—

O16

Saules siltumenerģija

—

—

—

92

87

—

O17

Ģeotermālā enerģija

—

—

—

92

87

—

O18

Citi kurināmie, kas nav minēti iepriekš

—

—

—

92

87

—

---

(1)  Ja tvaika iekārtām koģenerācijas termiskā lietderības koeficienta aprēķinos nav ņemta vērā kondensāta atgrieze, tabulā norādītās tvaika efektivitātes būtu jāpalielina par 5 procentpunktiem.

(2)  Ja temperatūra ir 250 °C vai augstāka, būtu jāizmanto izplūdes gāzu tiešās izmantošanas vērtības.

---

III PIELIKUMS

Korekcijas koeficienti saistībā ar vidējiem klimatiskajiem apstākļiem un klimatisko zonu noteikšanas metode, lai piemērotu saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības elektroenerģijas atsevišķai ražošanai

(kā minēts 2. panta 1. punktā)

a)   Korekcijas koeficienti saistībā ar vidējiem klimatiskajiem apstākļiem

Temperatūras korekcija pamatojas uz atšķirību starp gada vidējo temperatūru dalībvalstī un standarta atmosfēru atbilstoši ISO (15 °C).

Korekcija ir šāda:

| | 0,1 procentpunkta efektivitātes zudums par katru temperatūras grādu virs 15 °C; |
| --- | --- |

0,1 procentpunkta efektivitātes zudums par katru temperatūras grādu virs 15 °C;

| | 0,1 procentpunkta efektivitātes pieaugums par katru temperatūras grādu zem 15 °C. |
| --- | --- |

0,1 procentpunkta efektivitātes pieaugums par katru temperatūras grādu zem 15 °C.

Piemērs.

Ja gada vidējā temperatūra dalībvalstī ir 10 °C, koģenerācijas iekārtas atsauces vērtība šajā dalībvalstī jāpalielina par 0,5 procentpunktiem.

b)   Temperatūras korekciju piemēro tikai gāzveida kurināmajam (G10, G11, G12, G13).

c)   Klimatisko zonu noteikšanas metode

Katras klimatiskās zonas robežas veido gada vidējās temperatūras izotermas (pilnos Celsija grādos), kas atšķiras vismaz par 4 °C. Temperatūras atšķirība starp gada vidējo temperatūru, ko piemēro blakus esošās klimatiskajās zonās, ir vismaz 4 °C.

Piemērs.

Ja dalībvalstī kādā vietā gada vidējā temperatūra ir 12 °C, bet kādā citā šīs dalībvalsts vietā – 6 °C, tad šī dalībvalsts var noteikt divas klimata zonas, kuras nodala 9 °C izoterma.

Pirmā klimata zona atrodas starp 9 °C un 13 °C izotermu (4 °C atsķirība) ar gada vidējo temperatūru 11 °C.

Otrā klimata zona atrodas starp 5 °C un 9 °C izotermu ar gada vidējo temperatūru 7 °C.

---

IV PIELIKUMS

Korekcijas koeficienti par novērstajiem zudumiem tīklā, kas piemērojami saskaņotajām efektivitātes atsauces vērtībām elektroenerģijas atsevišķai ražošanai

(kā minēts 2. panta 2. punktā)

| Pieslēguma sprieguma līmenis | Korekcijas koeficients (ārpus objekta) | Korekcijas koeficients (objektā) |
| --- | --- | --- |
| ≥ 345 kV | 1 | 0,976 |
| ≥ 200 – < 345 kV | 0,972 | 0,963 |
| ≥ 100 – < 200 kV | 0,963 | 0,951 |
| ≥ 50 – < 100 kV | 0,952 | 0,936 |
| ≥ 12 – < 50 kV | 0,935 | 0,914 |
| ≥ 0,45 – < 12 kV | 0,918 | 0,891 |
| < 0,45kV | 0,888 | 0,851 |

Pieslēguma sprieguma līmenis

Korekcijas koeficients (ārpus objekta)

Korekcijas koeficients (objektā)

≥ 345 kV

1

0,976

≥ 200 – < 345 kV

0,972

0,963

≥ 100 – < 200 kV

0,963

0,951

≥ 50 – < 100 kV

0,952

0,936

≥ 12 – < 50 kV

0,935

0,914

≥ 0,45 – < 12 kV

0,918

0,891

< 0,45kV

0,888

0,851

Piemērs

100 kWel koģenerācijas iekārta ar virzuļdzinēju, ko darbina dabasgāze, ražo elektroenerģiju ar spriegumu 380 V. No šīs elektroenerģijas 85 % izmanto pašu patēriņam un 15 % nonāk tīklā. Stacijas ir uzbūvēta 2010. gadā. Gada vidējā temperatūra ir 15 °C (tātad klimatiskā korekcija nav nepieciešama).

Pēc tīkla zudumu korekcijas piemērošanas iegūtā efektivitātes atsauces vērtība elektroenerģijas atsevišķajai ražošanai šajā koģenerācijas stacijā būtu šāda (pamatojoties uz šajā pielikumā norādīto koeficientu vidējo svērto vērtību):

Ref Εη = 52,5 % × (0,851 × 85 % + 0,888 × 15 %) = 45,0 %

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2403

(2015. gada 15. decembris),

ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (1) un jo īpaši tās I pielikuma III daļas otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 91/477/EEK 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka vai nu jebkurš šaujamierocis vai šaujamieroča sastāvdaļa, ko laiž tirgū, ir marķēta un reģistrēta saskaņā ar šo direktīvu, vai arī ka tā ir dezaktivēta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 91/477/EEK 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka vai nu jebkurš šaujamierocis vai šaujamieroča sastāvdaļa, ko laiž tirgū, ir marķēta un reģistrēta saskaņā ar šo direktīvu, vai arī ka tā ir dezaktivēta.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/477/EEK I pielikuma III daļas pirmās daļas a) apakšpunktu priekšmetus, kas atbilst “šaujamieroča” definīcijai, neietver minētajā definīcijā, ja tie ir padarīti pastāvīgi nelietojami, tos dezaktivējot un nodrošinot, ka visas šaujamieroča būtiskās detaļas ir padarītas neatgriezeniski nelietojamas un nenoņemamas, neaizvietojamas vai nepārveidojamas tā, ka tas neļauj šaujamieroci jebkādā veidā reaktivēt. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/477/EEK I pielikuma III daļas pirmās daļas a) apakšpunktu priekšmetus, kas atbilst “šaujamieroča” definīcijai, neietver minētajā definīcijā, ja tie ir padarīti pastāvīgi nelietojami, tos dezaktivējot un nodrošinot, ka visas šaujamieroča būtiskās detaļas ir padarītas neatgriezeniski nelietojamas un nenoņemamas, neaizvietojamas vai nepārveidojamas tā, ka tas neļauj šaujamieroci jebkādā veidā reaktivēt.

| (3) | Direktīvas 91/477/EEK I pielikuma III daļas otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstis rīkojas, lai nodrošinātu, ka kompetentā iestāde pārbauda dezaktivēšanas pasākumus, lai tādējādi pārliecinātos par to, ka šaujamierocim veiktās izmaiņas to padara neatgriezeniski neizmantojamu. Dalībvalstīm prasīts arī izsniegt apliecinājumu vai izziņu, kas apstiprina šaujamieroča dezaktivēšanu, vai arī uz šaujamieroča piestiprina skaidri saredzamu attiecīgu marķējumu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 91/477/EEK I pielikuma III daļas otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstis rīkojas, lai nodrošinātu, ka kompetentā iestāde pārbauda dezaktivēšanas pasākumus, lai tādējādi pārliecinātos par to, ka šaujamierocim veiktās izmaiņas to padara neatgriezeniski neizmantojamu. Dalībvalstīm prasīts arī izsniegt apliecinājumu vai izziņu, kas apstiprina šaujamieroča dezaktivēšanu, vai arī uz šaujamieroča piestiprina skaidri saredzamu attiecīgu marķējumu.

| (4) | Savienība ir Protokola par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (“protokols”) līgumslēdzēja puse, noslēgts ar Padomes Lēmumu 2014/164/ES (2). |
| --- | --- |

(4)

Savienība ir Protokola par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (“protokols”) līgumslēdzēja puse, noslēgts ar Padomes Lēmumu 2014/164/ES (2).

| (5) | Protokola 9. pantā ir uzskaitīti dezaktivēšanas kopīgie vispārējie principi, kuri pusēm ir jāievēro. |
| --- | --- |

(5)

Protokola 9. pantā ir uzskaitīti dezaktivēšanas kopīgie vispārējie principi, kuri pusēm ir jāievēro.

| (6) | Šaujamieroču neatgriezeniskas dezaktivēšanas standarti un metodes, ko paredz šī regula, ir izveidotas, izmantojot Pastāvīgās starptautiskās šaujamieroču pārbaudes komisijas (C.I.P.). tehniskās zināšanas. C.I.P. ir izveidota, lai apstiprinātu valsts šaujamieroču pārbaudes iestāžu darbību un, jo īpaši, lai garantētu, ka katrā valstī pastāv normatīvie akti, lai nodrošinātu šaujamieroču un munīcijas efektīvu un vienotu pārbaudi. |
| --- | --- |

(6)

Šaujamieroču neatgriezeniskas dezaktivēšanas standarti un metodes, ko paredz šī regula, ir izveidotas, izmantojot Pastāvīgās starptautiskās šaujamieroču pārbaudes komisijas (C.I.P.). tehniskās zināšanas. C.I.P. ir izveidota, lai apstiprinātu valsts šaujamieroču pārbaudes iestāžu darbību un, jo īpaši, lai garantētu, ka katrā valstī pastāv normatīvie akti, lai nodrošinātu šaujamieroču un munīcijas efektīvu un vienotu pārbaudi.

| (7) | Lai nodrošinātu šaujamieroču dezaktivēšanas visaugstāko iespējamo drošības līmeni, Komisijai būtu regulāri jāpārskata un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, kas noteiktas šajā regulā. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāņem vērā pieredze, ko dalībvalstis guvušas, piemērojot visus papildu dezaktivēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu šaujamieroču dezaktivēšanas visaugstāko iespējamo drošības līmeni, Komisijai būtu regulāri jāpārskata un jāatjaunina tehniskās specifikācijas, kas noteiktas šajā regulā. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāņem vērā pieredze, ko dalībvalstis guvušas, piemērojot visus papildu dezaktivēšanas pasākumus.

| (8) | Šī regula neskar Direktīvas 91/477/EEK 3. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula neskar Direktīvas 91/477/EEK 3. pantu.

| (9) | Ņemot vērā drošības risku saistībā ar šaujamieročiem, kas dezaktivēti pirms šīs regulas piemērošanas dienas un kas laisti tirgū, tostarp par brīvu, apmaiņā vai bartera veidā, vai pārvietoti uz citu dalībvalsti pēc minētā datuma, uz tiem būtu jāattiecina šīs regulas noteikumi. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā drošības risku saistībā ar šaujamieročiem, kas dezaktivēti pirms šīs regulas piemērošanas dienas un kas laisti tirgū, tostarp par brīvu, apmaiņā vai bartera veidā, vai pārvietoti uz citu dalībvalsti pēc minētā datuma, uz tiem būtu jāattiecina šīs regulas noteikumi.

| (10) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ieviest pasākumus papildus tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas I pielikumā, lai dezaktivētu šaujamieročus to teritorijā, ar nosacījumu, ka tās ir veikušas visus nepieciešamos pasākumus, lai piemērotu kopējos dezaktivēšanas standartus un metodes, kas paredzētas šajā regulā. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ieviest pasākumus papildus tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas I pielikumā, lai dezaktivētu šaujamieročus to teritorijā, ar nosacījumu, ka tās ir veikušas visus nepieciešamos pasākumus, lai piemērotu kopējos dezaktivēšanas standartus un metodes, kas paredzētas šajā regulā.

| (11) | Lai sniegtu iespēju dalībvalstīm nodrošināt līdzvērtīgu drošības līmeni to teritorijā, tām dalībvalstīm, kas ievieš papildu pasākumus, lai dezaktivētu šaujamieročus savā teritorijā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, būtu jāļauj pieprasīt pierādījumus, ka dezaktivētie šaujamieroči, kas tiek pārvietoti uz to teritoriju, atbilst minētajiem papildu pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai sniegtu iespēju dalībvalstīm nodrošināt līdzvērtīgu drošības līmeni to teritorijā, tām dalībvalstīm, kas ievieš papildu pasākumus, lai dezaktivētu šaujamieročus savā teritorijā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, būtu jāļauj pieprasīt pierādījumus, ka dezaktivētie šaujamieroči, kas tiek pārvietoti uz to teritoriju, atbilst minētajiem papildu pasākumiem.

| (12) | Lai Komisija varētu ņemt vērā jaunākās norises un dalībvalstu šaujamieroču dezaktivēšanas jomas paraugpraksi, pārskatot šo regulu, dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgajiem pasākumiem, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī regula, un par visiem papildu pasākumiem, kurus tās ievieš. Šim nolūkam būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (3) minētās paziņošanas procedūras. |
| --- | --- |

(12)

Lai Komisija varētu ņemt vērā jaunākās norises un dalībvalstu šaujamieroču dezaktivēšanas jomas paraugpraksi, pārskatot šo regulu, dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgajiem pasākumiem, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī regula, un par visiem papildu pasākumiem, kurus tās ievieš. Šim nolūkam būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (3) minētās paziņošanas procedūras.

| (13) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 91/477/EEK izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 91/477/EEK izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro A, B, C vai D kategorijas šaujamieročiem, kā definēts Direktīvas 91/477/EEK I pielikumā.

2.   Šī regula neattiecas uz šaujamieročiem, kuri dezaktivēti pirms tās piemērošanas dienas, izņemot, ja šie šaujamieroči tiek pārvietoti uz citu dalībvalsti vai laisti tirgū.

2. pants

Personas un uzņēmumi, kas ir pilnvaroti dezaktivizēt šaujamieročus

Šaujamieroču dezaktivēšanu veic publiskas vai privātas struktūras vai personas, kam atļauts to darīt saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3. pants

Šaujamieroču dezaktivēšanas verifikācija un apliecināšana

1.   Dalībvalstis norīko kompetento iestādi, kura verificē, vai šaujamieroča dezaktivēšana ir veikta saskaņā ar tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas I pielikumā (“verificējošā iestāde”).

2.   Ja verificējošā iestāde ir arī tiesīga dezaktivēt šaujamieročus, dalībvalstis nodrošina skaidru nošķīrumu šiem uzdevumiem un personām, kuras tos veic minētajā iestādē.

3.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē to verificējošo iestāžu sarakstu, kuras dalībvalstis norīkojušas, ietverot sīku informāciju par verificējošo iestādi, tās simbolu, kā arī kontaktinformāciju.

4.   Ja šaujamieroča dezaktivēšana veikta saskaņā ar I pielikumā norādītajām tehniskajām specifikācijām, verificējošā iestāde šaujamieroča īpašniekam izsniedz dezaktivēšanas apliecinājumu saskaņā ar III pielikumā sniegto paraugu. Visai informācijai, kas ietverta dezaktivēšanas apliecinājumā, jābūt tās dalībvalsts valodā, kurā dezaktivēšanas apliecinājums izsniegts, kā arī angliski.

5.   Dezaktivētā šaujamieroča īpašnieks dezaktivēšanas apliecinājumu glabā vienmēr. Ja dezaktivētais šaujamierocis tiek laists tirgū, tam pievieno dezaktivēšanas apliecinājumu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par apliecinājumiem, kas izsniegti par dezaktivētajiem šaujamieročiem, norādot dezaktivēšanas datumu un apliecinājuma numuru, tiek saglabāta vismaz 20 gadus.

4. pants

Palīdzības pieprasījumi

Jebkura dalībvalsts var lūgt palīdzību iestādēm, kam atļauts dezaktivēt šaujamieročus vai kuras cita dalībvalsts norīkojusi par verificējošo iestādi, lai attiecīgi veiktu vai verificētu šaujamieroča dezaktivēšanu. Ja pieprasījums tiek pieņemts, gadījumā ja šāds pieprasījums attiecas uz šaujamieroča dezaktivēšanas verificēšanu, tad verificējošā iestāde, kas sniedz palīdzību, izdod dezaktivēšanas apliecinājumu saskaņā ar 3. panta 4. punktu.

5. pants

Dezaktivētu šaujamieroču marķējums

Dezaktivētus šaujamieročus marķē ar kopēju īpašu marķējumu saskaņā ar II pielikumā doto veidni, lai norādītu, ka tie ir dezaktivēti saskaņā ar I pielikumā izklāstīto tehnisko specifikāciju. Uz visām pārveidotajām sastāvdaļām verificējošā iestāde piestiprina marķējumu, kas apstiprina šaujamieroča dezaktivēšanu, un tas atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | ir skaidri redzams un nenoņemams; |
| --- | --- |

a)

ir skaidri redzams un nenoņemams;

| b) | uz tā ir informācija par dalībvalsti, kurā dezaktivēšana veikta, un verificējošo iestādi, kura apliecinājusi šo dezaktivēšanu; |
| --- | --- |

b)

uz tā ir informācija par dalībvalsti, kurā dezaktivēšana veikta, un verificējošo iestādi, kura apliecinājusi šo dezaktivēšanu;

| c) | saglabāts šaujamieroča oriģinālais sērijas numurs(-i). |
| --- | --- |

c)

saglabāts šaujamieroča oriģinālais sērijas numurs(-i).

6. pants

Papildu dezaktivēšanas pasākumi

1.   Dalībvalstis var ieviest tādus papildu pasākumus, lai savā teritorijā dezaktivētu šaujamieročus, kas pārsniedz I pielikumā izklāstītās tehniskās specifikācijas.

2.   Komisija ar komiteju, kas izveidota ar Direktīvu 91/477/EEK, regulāri analizē visus papildu pasākumus, ko veikušas dalībvalstis, un apsver iespēju savlaicīgi pārskatīt tehniskās specifikācijas, kas noteiktas I pielikumā.

7. pants

Dezaktivētu šaujamieroču pārvietošana Savienības teritorijā

1.   Dezaktivētus šaujamieročus tikai tad var pārvietot uz citu dalībvalsti, ja tiem ir kopējais īpašais marķējums un tiem ir pievienots dezaktivēšanas apliecinājums saskaņā ar šo regulu.

2.   Dalībvalstis atzīst dezaktivēšanas apliecinājumus, kurus izsniegusi cita dalībvalsts, ja apliecinājums atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Tomēr dalībvalstis, kuras ir ieviesušas papildu pasākumus saskaņā ar 6. pantu, var pieprasīt pierādījumu, ka dezaktivētais šaujamierocis, ko vēlas pārvietot uz to teritoriju, atbilst minētajiem papildu pasākumiem.

8. pants

Paziņošanas prasības

Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem pasākumiem, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī regula, kā arī visus papildu pasākumus, kas veikti saskaņā ar 6. pantu. Šim nolūkam dalībvalstis piemēro paziņošanas procedūras, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2015/1535.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 8. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 15. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 11. februāra Lēmums 2014/164/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelegālas izgatavošanas un aprites apkarošanu, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (OV L 89, 25.3.2014., 7. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Šaujamieroču dezaktivēšanas tehniskās specifikācijas

| I. | Dezaktivēšanas darbības, lai padarītu šaujamieročus neatgriezeniski neizmantojamus, definē, pamatojoties uz trim tabulām:






  — | I tabulā ir uzskaitīti dažādu tipu šaujamieroči, |
| --- | --- | --- |

I.

Dezaktivēšanas darbības, lai padarītu šaujamieročus neatgriezeniski neizmantojamus, definē, pamatojoties uz trim tabulām:

—

I tabulā ir uzskaitīti dažādu tipu šaujamieroči,

| — | II tabulā ir aprakstītas darbības, kas jāveic, lai katru šaujamieroču būtisku daļu padarītu neatgriezeniski neizmantojamu, |
| --- | --- |

—

II tabulā ir aprakstītas darbības, kas jāveic, lai katru šaujamieroču būtisku daļu padarītu neatgriezeniski neizmantojamu,

| — | III tabulā ir noteikts, kuras dezaktivēšanas darbības veic dažāda tipa šaujamieročiem. |
| --- | --- |

—

III tabulā ir noteikts, kuras dezaktivēšanas darbības veic dažāda tipa šaujamieročiem.

| II. | Lai laika gaitā ņemtu vērā tehnikas attīstību un šaujamieroču dezaktivēšanas darbības, šīs tehniskās specifikācijas būs jāpārskata un jāatjaunina regulāri, vismaz reizi divos gados. |
| --- | --- |

II.

Lai laika gaitā ņemtu vērā tehnikas attīstību un šaujamieroču dezaktivēšanas darbības, šīs tehniskās specifikācijas būs jāpārskata un jāatjaunina regulāri, vismaz reizi divos gados.

| III. | Lai nodrošinātu šaujamieroču dezaktivēšanas darbību pareizu un vienotu piemērošanu, Komisija izstrādās definīcijas sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

III.

Lai nodrošinātu šaujamieroču dezaktivēšanas darbību pareizu un vienotu piemērošanu, Komisija izstrādās definīcijas sadarbībā ar dalībvalstīm.

I tabula. Šaujamieroču tipu saraksts

| Šaujamieroču tipi |
| --- |
| 1 | Pistoles (viena šāviena, pusautomātiskās) |
| 2 | Revolveri (ieskaitot pielādējamus veltnī) |
| 3 | Viena šāviena garstobra šaujamieroči (nepārlaužams stobrs) |
| 4 | Šaujamieroči ar pārlaužamu stobru (piem., gludstobra vītņstobra, kombinētie, ar ķīli / atvāžamu aizslēgu, īsie un garie šaujamieroči) |
| 5 | Garstobra ieroči ar atgriezējmehānismu (gludstobra, vītņstobra) |
| 6 | Pusautomātiskie garie šaujamieroči (gludstobra, vītņstobra) |
| 7 | (Pilnībā) automātiskie šaujamieroči: piem, atlasītas triecienšautenes, mašīnpistoles, (pilnībā) automātiskās pistoles |
| 8 | No stobra lādējamie šaujamieroči |

Šaujamieroču tipi

1

Pistoles (viena šāviena, pusautomātiskās)

2

Revolveri (ieskaitot pielādējamus veltnī)

3

Viena šāviena garstobra šaujamieroči (nepārlaužams stobrs)

4

Šaujamieroči ar pārlaužamu stobru (piem., gludstobra vītņstobra, kombinētie, ar ķīli / atvāžamu aizslēgu, īsie un garie šaujamieroči)

5

Garstobra ieroči ar atgriezējmehānismu (gludstobra, vītņstobra)

6

Pusautomātiskie garie šaujamieroči (gludstobra, vītņstobra)

7

(Pilnībā) automātiskie šaujamieroči: piem, atlasītas triecienšautenes, mašīnpistoles, (pilnībā) automātiskās pistoles

8

No stobra lādējamie šaujamieroči

II tabula. Īpašas darbības attiecībā uz katru sastāvdaļu

| SASTĀVDAĻA | PROCESS |
| --- | --- |
| 1. | STOBRS |

SASTĀVDAĻA

PROCESS

1.

STOBRS

| 1.1. | Ja stobrs ir piestiprināts rāmim (1), stobru aktivizēt ar rūdīta tērauda tapu (diametrs > 50 % no patrontelpas, minimums 4,5 mm) caur patrontelpu un rāmi. Tapa ir piemetināta (2). |
| --- | --- |

1.1.

Ja stobrs ir piestiprināts rāmim (1), stobru aktivizēt ar rūdīta tērauda tapu (diametrs > 50 % no patrontelpas, minimums 4,5 mm) caur patrontelpu un rāmi. Tapa ir piemetināta (2).

| 1.2. | Ja stobrs ir brīvs (nav fiksēts), patrontelpas sienā visā garumā izgriezt garenisku spraugu (platums >

  kalibra un maksimāli 8 mm) un stabili iemetināt stobrā tapu vai stieni, sākot no patrontelpas (L ≥ 2/3 stobra garuma). |
| --- | --- |

1.2.

Formula

| 1.3. | Stobra pirmajā trešdaļā no patrontelpas vai nu urbt caurumus (jābūt vismaz 2/3 no diametra gludstobra ieročiem un visu diametra izmērā visiem pārējiem ieročiem; vienu aiz otra, 3 īsiem ieročiem, 6 gariem ieročiem), vai aiz patrontelpas izfrēzēt V veida spraugu (60 ± 5° leņķī), kas vietēji atver stobru, vai aiz patrontelpas –garenisku spraugu (platums no 8–10 mm ± 0,5 mm, garums ≥ 52 mm) tādā pašā pozīcijā kā caurumus, vai izfrēzēt garenisku spraugu (platums 4–6 mm ± 0,5 mm) no patrontelpas līdz stobra galam, izņemot 5 mm pie stobra gala. |
| --- | --- |

1.3.

Stobra pirmajā trešdaļā no patrontelpas vai nu urbt caurumus (jābūt vismaz 2/3 no diametra gludstobra ieročiem un visu diametra izmērā visiem pārējiem ieročiem; vienu aiz otra, 3 īsiem ieročiem, 6 gariem ieročiem), vai aiz patrontelpas izfrēzēt V veida spraugu (60 ± 5° leņķī), kas vietēji atver stobru, vai aiz patrontelpas –garenisku spraugu (platums no 8–10 mm ± 0,5 mm, garums ≥ 52 mm) tādā pašā pozīcijā kā caurumus, vai izfrēzēt garenisku spraugu (platums 4–6 mm ± 0,5 mm) no patrontelpas līdz stobra galam, izņemot 5 mm pie stobra gala.

| 1.4. | Stobriem ar patronu padošanas rampu – noņemt patronu padošanas rampu. |
| --- | --- |

1.4.

Stobriem ar patronu padošanas rampu – noņemt patronu padošanas rampu.

| 1.5. | Novērst stobra noņemšanu no rāmja, izmantojot rūdīta tērauda tapu vai metinot. |
| --- | --- |

1.5.

Novērst stobra noņemšanu no rāmja, izmantojot rūdīta tērauda tapu vai metinot.

| 2. | AIZSLĒGA BLOKS, AIZSLĒGA PRIEKŠĒJĀ DAĻA |
| --- | --- |

2.

AIZSLĒGA BLOKS, AIZSLĒGA PRIEKŠĒJĀ DAĻA

| 2.1. | Noņemt vai saīsināt belzni. |
| --- | --- |

2.1.

Noņemt vai saīsināt belzni.

| 2.2. | Nofrēzēt aizslēga galvu vismaz 45 grādu leņķī un tā, lai virsma ir lielāka nekā 50 % no aizslēga patronas atbalsta virsmas. |
| --- | --- |

2.2.

Nofrēzēt aizslēga galvu vismaz 45 grādu leņķī un tā, lai virsma ir lielāka nekā 50 % no aizslēga patronas atbalsta virsmas.

| 2.3. | Aizmetināt belžņa caurumu. |
| --- | --- |

2.3.

Aizmetināt belžņa caurumu.

| 3. | VELTNIS |
| --- | --- |

3.

VELTNIS

| 3.1. | Noņemt visas veltņa iekšējās sienas vismaz 2/3 no tā garuma, izfrēzējot apli, kura diametrs ≥ ar rāmja diametru. |
| --- | --- |

3.1.

Noņemt visas veltņa iekšējās sienas vismaz 2/3 no tā garuma, izfrēzējot apli, kura diametrs ≥ ar rāmja diametru.

| 3.2. | Ja iespējams, metināt tā, lai novērstu veltņa izņemšanu no rāmja, vai, ja tas nav iespējams, veikt attiecīgus pasākumus, kas nodrošina to, ka izņemšana nav iespējama. |
| --- | --- |

3.2.

Ja iespējams, metināt tā, lai novērstu veltņa izņemšanu no rāmja, vai, ja tas nav iespējams, veikt attiecīgus pasākumus, kas nodrošina to, ka izņemšana nav iespējama.

| 4. | SLĪDNIS |
| --- | --- |

4.

SLĪDNIS

| 4.1. | Nofrēzēt vai noņemt vairāk nekā 50 % no aizslēga patronas atbalsta virsmas ar leņķi starp 45 un 90 grādiem. |
| --- | --- |

4.1.

Nofrēzēt vai noņemt vairāk nekā 50 % no aizslēga patronas atbalsta virsmas ar leņķi starp 45 un 90 grādiem.

| 4.2. | Noņemt vai saīsināt belzni. |
| --- | --- |

4.2.

Noņemt vai saīsināt belzni.

| 4.3. | Frēzēt un aizmetināt belžņa caurumu. |
| --- | --- |

4.3.

Frēzēt un aizmetināt belžņa caurumu.

| 4.4. | Nofrēzēt nost aizslēga kaujas izciļņus no slīdņa. |
| --- | --- |

4.4.

Nofrēzēt nost aizslēga kaujas izciļņus no slīdņa.

| 4.5. | Vajadzības gadījumā frēzēt izmešanas logu slīdņa augšējā priekšējā stūra iekšpusē 45 grādu leņķī. |
| --- | --- |

4.5.

Vajadzības gadījumā frēzēt izmešanas logu slīdņa augšējā priekšējā stūra iekšpusē 45 grādu leņķī.

| 5. | RĀMIS (PISTOLES) |
| --- | --- |

5.

RĀMIS (PISTOLES)

| 5.1. | Noņemt patronu padošanas rampu. |
| --- | --- |

5.1.

Noņemt patronu padošanas rampu.

| 5.2. | Nofrēzēt vismaz 2/3 no garenslīdošā aizslēga sliedes rāmja abās pusēs. |
| --- | --- |

5.2.

Nofrēzēt vismaz 2/3 no garenslīdošā aizslēga sliedes rāmja abās pusēs.

| 5.3. | Metināt aizslēga aizturi. |
| --- | --- |

5.3.

Metināt aizslēga aizturi.

| 5.4. | Novērst polimēra rāmja pistoles demontāžu, izmantojot metināšanu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem šo procesu var veikt pēc attiecīgās valsts iestādes veiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

5.4.

Novērst polimēra rāmja pistoles demontāžu, izmantojot metināšanu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem šo procesu var veikt pēc attiecīgās valsts iestādes veiktās pārbaudes.

| 6. | AUTOMĀTISKA SISTĒMA |
| --- | --- |

6.

AUTOMĀTISKA SISTĒMA

| 6.1. | Iznīcināt virzuli un gāzes sistēmu griežot vai metinot. |
| --- | --- |

6.1.

Iznīcināt virzuli un gāzes sistēmu griežot vai metinot.

| 6.2. | Noņemt aizslēga bloku, aizstājot to ar tērauda gabalu, un piemetināt to vai samazināt aizslēga bloku vismaz par 50 %, sametināt to un nogriezt aizslēga kaujas izciļņus no aizslēga priekšējās daļas. |
| --- | --- |

6.2.

Noņemt aizslēga bloku, aizstājot to ar tērauda gabalu, un piemetināt to vai samazināt aizslēga bloku vismaz par 50 %, sametināt to un nogriezt aizslēga kaujas izciļņus no aizslēga priekšējās daļas.

| 6.3. | Sametināt kopā gaiļa mehānismu un, ja iespējams, ar rāmi. Ja rāmja metināšana nav iespējama: izņemt uzsitiena–nolaidējmehānismu un pienācīgi aizpildīt tukšo vietu (piemēram, atbilstoša izmēra pildījumu ielīmēt ar epoksīda sveķiem). |
| --- | --- |

6.3.

Sametināt kopā gaiļa mehānismu un, ja iespējams, ar rāmi. Ja rāmja metināšana nav iespējama: izņemt uzsitiena–nolaidējmehānismu un pienācīgi aizpildīt tukšo vietu (piemēram, atbilstoša izmēra pildījumu ielīmēt ar epoksīda sveķiem).

| 6.4. | Novērst roktura noslēgšanas sistēmas pie rāmja demontāžu, piemetinot to, vai veikt attiecīgus pasākumus, kas nodrošina to, ka noņemšana nav iespējama. Droši aizmetināt padeves mehānismu ieročiem ar patronu lentām. |
| --- | --- |

6.4.

Novērst roktura noslēgšanas sistēmas pie rāmja demontāžu, piemetinot to, vai veikt attiecīgus pasākumus, kas nodrošina to, ka noņemšana nav iespējama. Droši aizmetināt padeves mehānismu ieročiem ar patronu lentām.

| 7. | PIELĀDĒŠANA |
| --- | --- |

7.

PIELĀDĒŠANA

| 7.1. | Frēzēt konusu minimums 60 grādu leņķī (virsotnes leņķis), lai iegūtu pamatnes diametru vismaz 1 cm vai vienādu ar aizslēga patronas atbalsta virsmas diametru. |
| --- | --- |

7.1.

Frēzēt konusu minimums 60 grādu leņķī (virsotnes leņķis), lai iegūtu pamatnes diametru vismaz 1 cm vai vienādu ar aizslēga patronas atbalsta virsmas diametru.

| 7.2. | Izņemt belzni, paplašināt belžņa caurumu vismaz līdz 5 mm diametram un aizmetināt belžņa caurumu. |
| --- | --- |

7.2.

Izņemt belzni, paplašināt belžņa caurumu vismaz līdz 5 mm diametram un aizmetināt belžņa caurumu.

| 8. | MAGAZĪNA (attiecīgā gadījumā) |
| --- | --- |

8.

MAGAZĪNA (attiecīgā gadījumā)

| 8.1. | Izmantojot punktmetināšanu, metināt magazīnu pie rāmja vai roktura – atkarībā no ieroča tipa – nolūkā novērst magazīnas noņemšanu. |
| --- | --- |

8.1.

Izmantojot punktmetināšanu, metināt magazīnu pie rāmja vai roktura – atkarībā no ieroča tipa – nolūkā novērst magazīnas noņemšanu.

| 8.2. | Ja magazīnas nav, metināt punktus magazīnas atrašanās vietā, lai nofiksētu aizslēgu vai neatgriezeniski novērstu magazīnas uzlikšanu. |
| --- | --- |

8.2.

Ja magazīnas nav, metināt punktus magazīnas atrašanās vietā, lai nofiksētu aizslēgu vai neatgriezeniski novērstu magazīnas uzlikšanu.

| 8.3. | Caur magazīnu, patrontelpu un rāmi izdzīt rūdīta tērauda tapas. Nostiprināt metinot. |
| --- | --- |

8.3.

Caur magazīnu, patrontelpu un rāmi izdzīt rūdīta tērauda tapas. Nostiprināt metinot.

| 9. | LĀDĒŠANA NO STOBRA |
| --- | --- |

9.

LĀDĒŠANA NO STOBRA

| 9.1. | Noņemt vai sametināt laktiņu, aizmetināt caurumu(-us). |
| --- | --- |

9.1.

Noņemt vai sametināt laktiņu, aizmetināt caurumu(-us).

| 10. | SKAŅAS KLUSINĀTĀJS |
| --- | --- |

10.

SKAŅAS KLUSINĀTĀJS

| 10.1. | Novērst skaņas klusinātāja noņemšanu no stobra, izmantojot rūdīta tērauda tapu vai metinot, ja skaņas klusinātājs ir daļa no ieroča. |
| --- | --- |

10.1.

Novērst skaņas klusinātāja noņemšanu no stobra, izmantojot rūdīta tērauda tapu vai metinot, ja skaņas klusinātājs ir daļa no ieroča.

| 10.2. | Noņemt visas iekšējās klusinātāja daļas un to stiprinājuma punktus tā, ka paliek tikai caurule. Palikušās caurules ārpusē urbt caurumus ik pa 5 cm. |
| --- | --- |

10.2.

Noņemt visas iekšējās klusinātāja daļas un to stiprinājuma punktus tā, ka paliek tikai caurule. Palikušās caurules ārpusē urbt caurumus ik pa 5 cm.

Ieliktņu cietība

Tapas/stieņa cietība = 58 -0; + 6 HRC

TIG metināšanas nerūsošā tērauda tips ER 316 l

III tabula. Īpašas darbības ar katra tipa šaujamieroču būtiskām sastāvdaļām

| TIPS | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PROCESS | Pistoles (izņemot automātiskās) | Revolveri | Viena šāviena garstobra šaujamieroči (nepārlaužams stobrs) | Šaujamieroči ar pārlaužamu stobru (garstobra, vītņstobra, kombinēti) | Garstobra ieroči ar atgriezējmehānismu (gludstobra, vītņstobra) | Pusautomātiskie garie šaujamieroči (gludstobra, vītņstobra) | Automātiskie šaujamieroči: triecienšautenes, mašīnpistoles | No stobra lādējamie šaujamieroči |
| 1.1. | | | X | | X | X | X | |
| 1.2. un 1.3. | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 1.4. | X | | | | | X | X | |
| 1.5. | | X | | | | | | |
| 2.1. | | | X | | X | X | X | |
| 2.2. | | | X | | X | X | X | |
| 2.3. | | | X | | X | X | X | |
| 3.1. | | X | | | | | | |
| 3.2. | | X | | | | | | |
| 4.1. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 4.2. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 4.3. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 4.4. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 4.5. | X | | | | | X | X (automātiskās pistoles) | |
| 5.1. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 5.2. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 5.3. | X | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 5.4. | X (polimēra rāmis) | | | | | | X (automātiskās pistoles) | |
| 6.1. | | | | | | X | X | |
| 6.2. | | | | | | X | X | |
| 6.3. | | | | | | | X | |
| 6.4. | | | | | | | X | |
| 7.1. | | | | X | | | | |
| 7.2. | | X | | X | | | | |
| 8.1. vai 8.2. | X | | | | X | X | X | |
| 8.3. | | | | | X (magazīnas caurule) | X (magazīnas caurule) | | |
| 9.1. | | X | | | | | | X |
| 10.1. | X | | X | | X | X | X | |
| 10.2. | X | | X | X | X | X | X | |

TIPS

1

2

3

4

5

6

7

8

PROCESS

Pistoles (izņemot automātiskās)

Revolveri

Viena šāviena garstobra šaujamieroči (nepārlaužams stobrs)

Šaujamieroči ar pārlaužamu stobru (garstobra, vītņstobra, kombinēti)

Garstobra ieroči ar atgriezējmehānismu (gludstobra, vītņstobra)

Pusautomātiskie garie šaujamieroči (gludstobra, vītņstobra)

Automātiskie šaujamieroči: triecienšautenes, mašīnpistoles

No stobra lādējamie šaujamieroči

1.1.

X

X

X

X

1.2. un 1.3.

X

X

X

X

X

X

X

X

1.4.

X

X

X

1.5.

X

2.1.

X

X

X

X

2.2.

X

X

X

X

2.3.

X

X

X

X

3.1.

X

3.2.

X

4.1.

X

X (automātiskās pistoles)

4.2.

X

X (automātiskās pistoles)

4.3.

X

X (automātiskās pistoles)

4.4.

X

X (automātiskās pistoles)

4.5.

X

X

X (automātiskās pistoles)

5.1.

X

X (automātiskās pistoles)

5.2.

X

X (automātiskās pistoles)

5.3.

X

X (automātiskās pistoles)

5.4.

X (polimēra rāmis)

X (automātiskās pistoles)

6.1.

X

X

6.2.

X

X

6.3.

X

6.4.

X

7.1.

X

7.2.

X

X

8.1. vai 8.2.

X

X

X

X

8.3.

X (magazīnas caurule)

X (magazīnas caurule)

9.1.

X

X

10.1.

X

X

X

X

X

10.2.

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Stobrs piestiprināts pie rāmja ar skrūvēm vai skavām vai citā procesā.

(2)  Metināšana ir ražošanas vai veidošanas process. kas savieno materiālus, parasti metālu vai termoplastiskus materiālus, tos sapludinot.

---

II PIELIKUMS

Dezaktivētu šaujamieroču marķējuma paraugs

| 1) | dezaktivēšanas marķējums |
| --- | --- |

1)

dezaktivēšanas marķējums

| 2) | dezaktivēšanas valsts – oficiālais starptautiskais kods |
| --- | --- |

2)

dezaktivēšanas valsts – oficiālais starptautiskais kods

| 3) | struktūras simbols, kura sertificē šaujamieroča dezaktivēšanu |
| --- | --- |

3)

struktūras simbols, kura sertificē šaujamieroča dezaktivēšanu

| 4) | dezaktivēšanas gads |
| --- | --- |

4)

dezaktivēšanas gads

Pilnu marķējumu stiprina tikai uz šaujamieroča rāmja, savukārt dezaktivēšanas marķējumu (1) un dezaktivēšanas valsti (2) piestiprina visām citām galvenajām sastāvdaļām.

---

III PIELIKUMS

Image

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2404

(2015. gada 16. decembris),

ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2015. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1., 2., 3. un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Nozvejas kvotas 2014. gadam tika noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1262/2012 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Nozvejas kvotas 2014. gadam tika noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1262/2012 (2),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1180/2013 (3), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1180/2013 (3),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 24/2014 (4) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 24/2014 (4) un

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014 (5). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014 (5).

| (2) | Nozvejas kvotas 2015. gadam tika noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1221/2014 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Nozvejas kvotas 2015. gadam tika noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1221/2014 (6),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1367/2014 (7), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1367/2014 (7),

| — | Padomes Regulu (ES) 2015/104 (8) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2015/104 (8) un

| — | Padomes Regulu (ES) 2015/106 (9). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2015/106 (9).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801 (10) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2015. gadā, pamatojoties uz pārzveju iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801 (10) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2015. gadā, pamatojoties uz pārzveju iepriekšējos gados.

| (5) | Tomēr dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801 nevarēja veikt, jo 2015. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1801 nevarēja veikt, jo 2015. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas.

| (6) | Dažos gadījumos apmaiņa ar zvejas iespējām, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu (11), deva iespēju veikt daļējus atvilkumus. Atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no citu krājumu kvotām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Dažos gadījumos apmaiņa ar zvejas iespējām, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu (11), deva iespēju veikt daļējus atvilkumus. Atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no citu krājumu kvotām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktu.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka tad, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumi būtu jāveic no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C-72/07 (12), ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no izmetumiem jauktā dažādu sugu zvejā, šādus atvilkumus vēlams būtu veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka tad, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumi būtu jāveic no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C-72/07 (12), ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no izmetumiem jauktā dažādu sugu zvejā, šādus atvilkumus vēlams būtu veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu.

| (8) | Ar attiecīgajām dalībvalstīm notika apspriešanās par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi. |
| --- | --- |

(8)

Ar attiecīgajām dalībvalstīm notika apspriešanās par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi.

| (9) | Pēc Portugāles lūguma sarkanasaru krājums Norvēģijas ūdeņos I un II zonā (RED/1N2AB.) būtu jāizmanto kā alternatīvs krājums, lai kompensētu iepriekšējos gados notikušu pikšas un saidas pārzveju (attiecīgi 371 766 kilogrami un 178 850 kilogrami) Norvēģijas ūdeņos I un II zonā (HAD/1N2AB. un POK/1N2AB.). Ņemot vērā to, ka Portugālei 2015. gadam iedalītā sarkanasara kvota Norvēģijas ūdeņos I un II zonā ir 405 000 kilogrami, kas nav pietiekams daudzums, lai segtu atvilkumus par abiem pārzvejotajiem krājumiem, šīs kvotas pieejamais daudzums būtu jāizmanto pilnā apmērā un atlikušais daudzums – 145 616 kilogrami – būtu nākamajā gadā vai gados jāatvelk no kvotas, kas pieejama attiecībā uz saidas krājumu tajā pašā apgabalā (POK/1N2AB.), līdz pārzvejotais apjoms ir pilnībā kompensēts. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Portugāles lūguma sarkanasaru krājums Norvēģijas ūdeņos I un II zonā (RED/1N2AB.) būtu jāizmanto kā alternatīvs krājums, lai kompensētu iepriekšējos gados notikušu pikšas un saidas pārzveju (attiecīgi 371 766 kilogrami un 178 850 kilogrami) Norvēģijas ūdeņos I un II zonā (HAD/1N2AB. un POK/1N2AB.). Ņemot vērā to, ka Portugālei 2015. gadam iedalītā sarkanasara kvota Norvēģijas ūdeņos I un II zonā ir 405 000 kilogrami, kas nav pietiekams daudzums, lai segtu atvilkumus par abiem pārzvejotajiem krājumiem, šīs kvotas pieejamais daudzums būtu jāizmanto pilnā apmērā un atlikušais daudzums – 145 616 kilogrami – būtu nākamajā gadā vai gados jāatvelk no kvotas, kas pieejama attiecībā uz saidas krājumu tajā pašā apgabalā (POK/1N2AB.), līdz pārzvejotais apjoms ir pilnībā kompensēts.

| (10) | Turklāt daži Īstenošanas regulā (ES) 2015/1801 paredzētie atvilkumi šķiet nepietiekami. Nepieciešamie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2015. gadā, un tāpēc šos atvilkumus no minētās kvotas nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C-72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt daži Īstenošanas regulā (ES) 2015/1801 paredzētie atvilkumi šķiet nepietiekami. Nepieciešamie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2015. gadā, un tāpēc šos atvilkumus no minētās kvotas nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C-72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados.

| (11) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1170 (13) Spānijai pēc kvotu pārcelšanas vairs nav pieejams daudzums 3 369 kilogrami, kas ir 10 % no Spānijas 2014. gada pielāgotās kvotas attiecībā uz Norvēģijas omāru IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411). Tāpēc pieejamais daudzums 9 287 kilogrami, kas atskaitīti no attiecīgajam krājumam vēl piemērojamā 19 000 kilogramu lielā atvilkuma, būtu jāsamazina līdz 5 918 kilogramiem un būtu tūlīt jāpiemēro papildu atvilkums 3 369 kilogramu apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1170 (13) Spānijai pēc kvotu pārcelšanas vairs nav pieejams daudzums 3 369 kilogrami, kas ir 10 % no Spānijas 2014. gada pielāgotās kvotas attiecībā uz Norvēģijas omāru IX un X zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411). Tāpēc pieejamais daudzums 9 287 kilogrami, kas atskaitīti no attiecīgajam krājumam vēl piemērojamā 19 000 kilogramu lielā atvilkuma, būtu jāsamazina līdz 5 918 kilogramiem un būtu tūlīt jāpiemēro papildu atvilkums 3 369 kilogramu apmērā.

| (12) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/1801 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/1801 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas I pielikumā noteiktās nozvejas kvotas 2015. gadam samazina, piemērojot atvilkumus alternatīviem krājumiem, kas norādīti minētajā pielikumā.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2015/1801 pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2012. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā (OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.).

2

(3)  Padomes 2013. gada 19. novembra Regula (ES) Nr. 1180/2013, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (OV L 313, 22.11.2013., 4. lpp.).

3

(4)  Padomes 2014. gada 10. janvāra Regula (ES) Nr. 24/2014, ar ko 2014. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 9, 14.1.2014., 4. lpp.).

4

(5)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2014. gada 10. novembra Regula (ES) Nr. 1221/2014, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un Regulu (ES) Nr. 1180/2013 (OV L 330, 15.11.2014., 16. lpp.).

6

(7)  Padomes 2014. gada 15. decembra Regula (ES) Nr. 1367/2014, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 366, 20.12.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/104, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes 2015. gada 19. janvāra Regula (ES) 2015/106, ar ko 2015. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 19, 24.1.2015., 8. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2015. gada 7. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1801, ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2015. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem (OV L 263, 8.10.2015., 19. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

11

(12)  OV C 72, 10.3.2012., 27. lpp.

12

(13)  Komisijas 2015. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2015/1170, ar ko 2015. gada nozvejas kvotām pievieno konkrētus daudzumus, kas 2014. gadā ieturēti atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktam (OV L 189, 17.7.2015., 2. lpp.).

13

---

I PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS CITIEM KRĀJUMIEM, KURI NAV PĀRZVEJOTIE KRĀJUMI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | Atļautie izkrāvumi: 2014. gads (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1) | Kopējā nozveja: 2014. gads (daudzums kilogramos) | Kvotas apguve (%) | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | No 2014. gada atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos) | Atvilkuma pārpalikums (6) (daudzums kilogramos) | 2015. gadā veicamie atvilkumi (daudzums kilogramos) | Atvilkumi, kas 2015. gadā jau piemēroti attiecībā uz to pašu krājumu (daudzums kilogramos) (7) | Atlikušais daudzums, kas jāatvelk no alternatīvā krājuma (kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| ES | DWS | 56789- | Dziļūdens haizivis | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā | 0 | 3 039 | N/A | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 0 | 4 559 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | BSF | 56712- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 559 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 22 685 | N/A | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 0 | 22 685 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | RED | 1N2AB. | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 685 |
| |
| ES | HAD | 5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 2 564 | 34 116 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | LIN | 6X14. | Jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 34 116 |
| |
| ES | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 0 | 3 075 | N/A | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 0 | 4 613 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | WHG | 08 | Merlangs | VIII zona | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 4 613 |
| |
| ES | OTH | 1N2AB. | Citas sugas | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 26 744 | N/A | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 4 281 | 22 463 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | RED | 1N2AB | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 463 |
| |
| ES | POK | 56-14 | Saida | VI zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 0 | 3 893 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | BLI | 5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 893 |
| |
| NL | HKE | 3A/BCD | Heks | IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 0 | 1 655 | N/A | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 0 | 2 482 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | PLE | 2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV zona; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 482 |
| |
| NL | RED | 1N2AB. | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 2 798 | N/A | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 0 | 2 798 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | WHB | 1X14 | Putasu | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 798 |
| |
| PT | HAD | 1N2AB | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 26 816 | N/A | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 0 | 371 766 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | RED | 1N2AB | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 371 766 |
| |
| PT | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 0 | 178 850 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | RED | 1N2AB | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 33 234 (8) |
| |
| UK | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 1 027 | N/A | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 0 | 1 541 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | POK | 7/3411 | Saida | VII, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 541 |
| |
| UK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca | IIIa zona; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 14 000 | N/A | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 0 | 14 000 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | SPR | 2AC4-C | Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 14 000 |
| |
| UK | WHB | 24-N | Putasu | Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā | 0 | 22 204 | N/A | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 0 | 22 204 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | WHB | 2A4AXF | Putasu | Fēru Salu ūdeņi | / | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 204 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

Atļautie izkrāvumi: 2014. gads (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1)

Kopējā nozveja: 2014. gads (daudzums kilogramos)

Kvotas apguve (%)

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

No 2014. gada atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos)

Atvilkuma pārpalikums (6) (daudzums kilogramos)

2015. gadā veicamie atvilkumi (daudzums kilogramos)

Atvilkumi, kas 2015. gadā jau piemēroti attiecībā uz to pašu krājumu (daudzums kilogramos) (7)

Atlikušais daudzums, kas jāatvelk no alternatīvā krājuma (kilogramos)

ES

DWS

56789-

Dziļūdens haizivis

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā

0

3 039

N/A

3 039

/

A

/

/

4 559

0

4 559

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

BSF

56712-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 559

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

22 685

N/A

22 685

/

/

/

/

22 685

0

22 685

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

RED

1N2AB.

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 685

ES

HAD

5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

2 564

34 116

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

LIN

6X14.

Jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

34 116

ES

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

0

3 075

N/A

3 075

/

A

/

/

4 613

0

4 613

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

WHG

08

Merlangs

VIII zona

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

4 613

ES

OTH

1N2AB.

Citas sugas

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

26 744

N/A

26 744

/

/

/

/

26 744

4 281

22 463

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

RED

1N2AB

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 463

ES

POK

56-14

Saida

VI zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

0

3 893

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

BLI

5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 893

NL

HKE

3A/BCD

Heks

IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

0

1 655

N/A

1 655

/

C

/

/

2 482

0

2 482

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

PLE

2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV zona; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 482

NL

RED

1N2AB.

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

2 798

N/A

2 798

/

/

/

/

2 798

0

2 798

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

WHB

1X14

Putasu

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 798

PT

HAD

1N2AB

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

26 816

N/A

26 816

/

/

/

344 950

371 766

0

371 766

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

RED

1N2AB

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

371 766

PT

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

0

178 850

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

RED

1N2AB

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

33 234 (8)

UK

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

1 027

N/A

1 027

/

A

/

/

1 541

0

1 541

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

POK

7/3411

Saida

VII, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 541

UK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca

IIIa zona; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

14 000

N/A

14 000

/

/

/

/

14 000

0

14 000

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

SPR

2AC4-C

Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

14 000

UK

WHB

24-N

Putasu

Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā

0

22 204

N/A

22 204

/

/

/

/

22 204

0

22 204

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

WHB

2A4AXF

Putasu

Fēru Salu ūdeņi

/

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 204

---

(1)  Dalībvalstij pieejamās kvotas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

(2)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

(3)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā.

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2012., 2013. un 2014. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

(5)  Atlikušie daudzumi, kurus nevarēja atvilkt 2014. gadā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 871/2014, jo kvota nebija pieejama vai bija nepietiekama.

(6)  Atlikušie daudzumi, kuri saistīti ar pārzveju, kas pieļauta gados pirms Regulas (EK) Nr. 1224/2009 stāšanās spēkā, un kurus nevar atvilkt no cita krājuma kvotas.

(7)  Daudzumi, kurus varēja atvilkt no tā paša krājuma, pateicoties apmaiņai ar zvejas iespējām, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu.

(8)  Pēc Portugāles Direção de Serviços de Recursos Naturais lūguma un ņemot vērā pieejamās kvotas ierobežoto daudzumu, tiks veikts atvilkums pilnā apmērā no RED/1N2AB. 2015. gada kvotas pieejamā daudzuma, un atlikušais daudzums (145 616 kilogrami) tiks atvilkts nākamajā gadā vai gados, līdz pārzvejotais apjoms būs pilnībā kompensēts.

---

II PIELIKUMS

“PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS KRĀJUMIEM, KURI IR PĀRZVEJOTI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | Sākotnējā kvota: 2014. gads (kilogramos) | Atļautie izkrāvumi: 2014. gads (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1) | Kopējā nozveja: 2014. gads (daudzums kilogramos) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | No 2014. gada atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos) | Atvilkuma pārpalikums (6) (daudzums kilogramos) | 2015. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos) (7) | Atvilkumi, kas piemēroti jau 2015. gadā
  (daudzums kilogramos (8) | Daudzumi, kas atvelkami 2016. gadā un turpmākajos gados (daudzums kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | PLE | 7HJK. | Jūras zeltplekste | VIIh, VIIj un VIIk zona | 8 000 | 1 120 | 3 701 | 330,45 % | 2 581 | / | / | / | / | 2 581 | 2 581 | / |
| BE | SOL | 8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb zona | 47 000 | 327 900 | 328 823 | 100,28 % | 923 | / | C | / | / | 1 385 | 1 385 | / |
| BE | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 72 000 | 60 000 | 69 586 | 115,98 % | 9 586 | / | / | / | / | 9 586 | 8 489 | 1 097 |
| BE | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 725 000 | 765 000 | 770 738 | 100,75 % | 5 738 | / | / | / | / | 5 738 | 5 738 | / |
| DK | COD | 03AN. | Menca | Skageraks | 3 177 000 | 3 299 380 | 3 408 570 | 103,31 % | 109 190 | / | C | / | / | 163 785 | 163 785 | / |
| DK | HER | 03A. | Siļķe | IIIa zona | 19 357 000 | 15 529 000 | 15 641 340 | 100,72 % | 112 340 | / | / | / | / | 112 340 | 112 340 | / |
| DK | HER | 2A47DX | Siļķe | IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā | 12 526 000 | 12 959 000 | 13 430 160 | 103,64 % | 471 160 | / | / | / | / | 471 160 | 471 160 | / |
| DK | HER | 4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 80 026 000 | 99 702 000 | 99 711 800 | 100,10 % | 9 800 | / | / | / | / | 9 800 | 9 800 | / |
| DK | PRA | 03A. | Ziemeļu garnele | IIIa zona | 2 308 000 | 2 308 000 | 2 317 330 | 100,40 % | 9 330 | / | / | / | / | 9 330 | 9 330 | / |
| DK | SAN | 234_2 | Tūbītes | Savienības ūdeņi 2. tūbīšu pārvaldības apgabalā | 4 717 000 | 4 868 000 | Apakšrajons 381 430 | 172,17 % | 3 513 430 | 2 | / | / | / | 7 026 860 | 7 026 860 | / |
| DK | SPR | 2AC4-C | Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 122 383 000 | 126 007 000 | 127 165 410 | 100,92 % | 1 158 410 | / | / | / | / | 1 158 410 | 1 158 410 | / |
| ES | ALF | 3X14- | Beriksas | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 67 000 | 67 000 | 79 683 | 118,93 % | 12 683 | / | A | 3 000 | / | 22 025 | 5 866 | 16 159 |
| ES | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 226 000 | 312 500 | 327 697 | 104,86 % | 15 197 | / | A | / | / | 22 796 | 22 796 | / |
| ES | BSF | 8910- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 12 000 | 6 130 | 15 769 | 257,24 % | 9 639 | / | A | 27 130 | / | 41 589 | 11 950 | 29 639 |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 27 200 | 27 200 | 124 452 | 457,54 % | 97 252 | / | A | 27 000 | / | 172 878 | 0 | 172 878 |
| ES | DWS | 56789- | Dziļūdens haizivis | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā | 0 | 0 | 3 039 | N/A | 3 039 | / | A | / | / | 4 559 | 4 559 | / |
| ES | GFB | 567- | Lielacu diegspuru vēdzele | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 588 000 | 828 030 | 842 467 | 101,74 % | 14 437 | / | / | / | / | 14 437 | 14 437 | / |
| ES | GFB | 89- | Lielacu diegspuru vēdzele | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā | 242 000 | 216 750 | 237 282 | 109,47 % | 20 532 | / | A | 17 750 | / | 48 548 | 48 548 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 22 685 | N/A | 22 685 | / | / | / | / | 22 685 | 22 685 | / |
| ES | HAD | 5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | / | 2 840 | 18 933 | 666,65 % | 16 093 | / | A | 12 540 | / | 36 680 | 36 680 | / |
| ES | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | 0 | 3 075 | N/A | 3 075 | / | A | / | / | 4 613 | 4 613 | / |
| ES | NEP | 9/3411 | Norvēģijas omārs | IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 55 000 | 33 690 | 24 403 | 72,43 % | – 5 918 (9) | / | / | 19 000 (10) | / | 13 082 | 13 082 (11) | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Citas sugas | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 26 744 | N/A | 26 744 | / | / | / | / | 26 744 | 26 744 | / |
| ES | POK | 56-14 | Saida | VI zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | / | 4 810 | 8 703 | 180,94 % | 3 893 | / | / | / | / | 3 893 | 3 893 | / |
| ES | RNG | 5B67- | Strupdeguna garaste | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā | 70 000 | 111 160 | 125 401 | 112,81 % | 14 241 | / | / | / | / | 14 241 | 14 241 | / |
| ES | SBR | 678- | Sarkanā zobaine | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 143 000 | 133 060 | 136 418 | 102,52 % | 3 358 | / | / | / | / | 3 358 | 3 358 | / |
| ES | SOL | 8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb zona | 9 000 | 8 100 | 9 894 | 122,15 % | 1 794 | / | A+C | 2 100 | / | 4 791 | 2 032 | 2 759 |
| ES | SRX | 89-C. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā | 1 057 000 | 857 000 | 1 089 241 | 127,10 % | 232 241 | 1,4 | / | / | / | 325 137 | 206 515 | 118 622 |
| ES | USK | 567EI. | Brosme | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 26 000 | 15 770 | 15 762 | 99,95 % | – 8 | / | / | 58 770 | / | 58 762 | 0 | 58 762 |
| ES | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 30 500 | 25 670 | 98 039 | 381,92 % | 72 369 | / | / | 170 | / | 72 539 | 0 | 72 539 |
| FR | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 602 000 | 627 000 | 698 414 | 111,39 % | 71 414 | / | / | / | / | 71 414 | 71 414 | / |
| FR | SRX | 2AC4-C | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 33 000 | 36 000 | 48 212 | 133,92 % | 12 212 | / | / | / | / | 12 212 | 12 212 | / |
| IE | PLE | 7HJK. | Jūras zeltplekste | VIIh, VIIj un VIIk zona | 59 000 | 61 000 | 78 270 | 128,31 % | 17 270 | / | A | / | / | 25 905 | 25 905 | / |
| IE | SOL | 07A. | Parastā jūrasmēle | VIIa zona | 41 000 | 42 000 | 43 107 | 102,64 % | 1 107 | / | / | / | / | 1 107 | 1 107 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 1 048 000 | 1 030 000 | 1 079 446 | 104,80 % | 49 446 | / | / | / | / | 49 446 | 49 446 | / |
| LT | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 22 000 | 0 | 0 | N/A | 0 | / | / | 46 000 | / | 46 000 | 46 000 | / |
| LV | HER | 03D.RG | Reņģe | 28.1. apakšrajons | 16 534 000 | 19 334 630 | 20 084 200 | 103,88 % | 749 570 | / | / | / | / | 749 570 | 749 570 | / |
| NL | HKE | 3A/BCD | Heks | IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | / | 0 | 1 655 | N/A | 1 655 | / | C | / | / | 2 482 | 2 482 | / |
| NL | RED | 1N2AB. | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 2 798 | N/A | 2 798 | / | / | / | / | 2 798 | 2 798 | / |
| PT | ANF | 8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 436 000 | 664 000 | 676 302 | 101,85 % | 12 302 | / | / | / | / | 12 302 | 12 302 | / |
| PT | BFT | AE45WM | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra | 235 500 | 235 500 | 243 092 | 103,22 % | 7 592 | / | C | / | / | 11 388 | 11 388 | / |
| PT | HAD | 1N2AB | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 26 816 | N/A | 26 816 | / | / | / | 344 950 | 371 766 | 371 766 | / |
| PT | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 18 000 | 11 850 | 65,83 % | – 6 150 | / | / | / | 185 000 | 178 850 | 33 234 | 145 616 |
| PT | SRX | 89-C. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 059 237 | 100,78 % | 8 237 | / | / | / | / | 8 237 | 8 237 | / |
| SE | COD | 03AN. | Menca | Skageraks | 371 000 | 560 000 | 562 836 | 100,51 % | 2 836 | / | C | / | / | 4 254 | 4 254 | / |
| UK | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 1 027 | N/A | 1 027 | / | A | / | / | 1 541 | 1 541 | / |
| UK | GHL | 514GRN | Grenlandes paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 189 000 | 0 | 0 | N/A | 0 | / | / | 1 000 | / | 1 000 | 1 000 | / |
| UK | HAD | 5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 3 106 000 | 3 236 600 | 3 277 296 | 101,26 % | 40 696 | / | / | / | / | 40 696 | 40 696 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 179 471 000 | 275 119 000 | 279 250 206 | 101,50 % | 4 131 206 | / | / | / | / | 4 131 206 | 4 131 206 | / |
| UK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca | IIIa zona; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | / | 0 | 14 000 | N/A | 14 000 | / | / | / | / | 14 000 | 14 000 | / |
| UK | PLE | 7DE. | Jūras zeltplekste | VIId un VIIe zona | 1 548 000 | 1 500 000 | 1 606 749 | 107,12 % | 106 749 | 1,1 | / | / | / | 117 424 | 117 424 | / |
| UK | SOL | 7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg zona | 282 000 | 255 250 | 252 487 | 98,92 % | (– 2 763) (12) | / | / | 1 950 | / | 1 950 | 1 950 | / |
| UK | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 120 000 | 95 000 | 102 679 | 108,08 % | 7 679 | / | / | / | / | 7 679 | 7 679 | / |
| UK | WHB | 24-N | Putasu | Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā | 0 | 0 | 22 204 | N/A | 22 204 | / | / | / | / | 22 204 | 22 204 | / |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

Sākotnējā kvota: 2014. gads (kilogramos)

Atļautie izkrāvumi: 2014. gads (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1)

Kopējā nozveja: 2014. gads (daudzums kilogramos)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

No 2014. gada atlikušie atvilkumi (5) (daudzums kilogramos)

Atvilkuma pārpalikums (6) (daudzums kilogramos)

2015. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos) (7)

Atvilkumi, kas piemēroti jau 2015. gadā

(daudzums kilogramos (8)

Daudzumi, kas atvelkami 2016. gadā un turpmākajos gados (daudzums kilogramos)

BE

PLE

7HJK.

Jūras zeltplekste

VIIh, VIIj un VIIk zona

8 000

1 120

3 701

330,45 %

2 581

/

/

/

/

2 581

2 581

/

BE

SOL

8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb zona

47 000

327 900

328 823

100,28 %

923

/

C

/

/

1 385

1 385

/

BE

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

72 000

60 000

69 586

115,98 %

9 586

/

/

/

/

9 586

8 489

1 097

BE

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

725 000

765 000

770 738

100,75 %

5 738

/

/

/

/

5 738

5 738

/

DK

COD

03AN.

Menca

Skageraks

3 177 000

3 299 380

3 408 570

103,31 %

109 190

/

C

/

/

163 785

163 785

/

DK

HER

03A.

Siļķe

IIIa zona

19 357 000

15 529 000

15 641 340

100,72 %

112 340

/

/

/

/

112 340

112 340

/

DK

HER

2A47DX

Siļķe

IV, VIId zona un Savienības ūdeņi IIa zonā

12 526 000

12 959 000

13 430 160

103,64 %

471 160

/

/

/

/

471 160

471 160

/

DK

HER

4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

80 026 000

99 702 000

99 711 800

100,10 %

9 800

/

/

/

/

9 800

9 800

/

DK

PRA

03A.

Ziemeļu garnele

IIIa zona

2 308 000

2 308 000

2 317 330

100,40 %

9 330

/

/

/

/

9 330

9 330

/

DK

SAN

234_2

Tūbītes

Savienības ūdeņi 2. tūbīšu pārvaldības apgabalā

4 717 000

4 868 000

Apakšrajons 381 430

172,17 %

3 513 430

2

/

/

/

7 026 860

7 026 860

/

DK

SPR

2AC4-C

Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

122 383 000

126 007 000

127 165 410

100,92 %

1 158 410

/

/

/

/

1 158 410

1 158 410

/

ES

ALF

3X14-

Beriksas

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

67 000

67 000

79 683

118,93 %

12 683

/

A

3 000

/

22 025

5 866

16 159

ES

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

226 000

312 500

327 697

104,86 %

15 197

/

A

/

/

22 796

22 796

/

ES

BSF

8910-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

12 000

6 130

15 769

257,24 %

9 639

/

A

27 130

/

41 589

11 950

29 639

ES

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

27 200

27 200

124 452

457,54 %

97 252

/

A

27 000

/

172 878

0

172 878

ES

DWS

56789-

Dziļūdens haizivis

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā

0

0

3 039

N/A

3 039

/

A

/

/

4 559

4 559

/

ES

GFB

567-

Lielacu diegspuru vēdzele

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

588 000

828 030

842 467

101,74 %

14 437

/

/

/

/

14 437

14 437

/

ES

GFB

89-

Lielacu diegspuru vēdzele

ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

242 000

216 750

237 282

109,47 %

20 532

/

A

17 750

/

48 548

48 548

/

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

22 685

N/A

22 685

/

/

/

/

22 685

22 685

/

ES

HAD

5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

/

2 840

18 933

666,65 %

16 093

/

A

12 540

/

36 680

36 680

/

ES

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

0

3 075

N/A

3 075

/

A

/

/

4 613

4 613

/

ES

NEP

9/3411

Norvēģijas omārs

IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

55 000

33 690

24 403

72,43 %

– 5 918 (9)

/

/

19 000 (10)

/

13 082

13 082 (11)

/

ES

OTH

1N2AB.

Citas sugas

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

26 744

N/A

26 744

/

/

/

/

26 744

26 744

/

ES

POK

56-14

Saida

VI zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

/

4 810

8 703

180,94 %

3 893

/

/

/

/

3 893

3 893

/

ES

RNG

5B67-

Strupdeguna garaste

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā

70 000

111 160

125 401

112,81 %

14 241

/

/

/

/

14 241

14 241

/

ES

SBR

678-

Sarkanā zobaine

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

143 000

133 060

136 418

102,52 %

3 358

/

/

/

/

3 358

3 358

/

ES

SOL

8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb zona

9 000

8 100

9 894

122,15 %

1 794

/

A+C

2 100

/

4 791

2 032

2 759

ES

SRX

89-C.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIII un IX zonā

1 057 000

857 000

1 089 241

127,10 %

232 241

1,4

/

/

/

325 137

206 515

118 622

ES

USK

567EI.

Brosme

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

26 000

15 770

15 762

99,95 %

– 8

/

/

58 770

/

58 762

0

58 762

ES

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

30 500

25 670

98 039

381,92 %

72 369

/

/

170

/

72 539

0

72 539

FR

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

602 000

627 000

698 414

111,39 %

71 414

/

/

/

/

71 414

71 414

/

FR

SRX

2AC4-C

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

33 000

36 000

48 212

133,92 %

12 212

/

/

/

/

12 212

12 212

/

IE

PLE

7HJK.

Jūras zeltplekste

VIIh, VIIj un VIIk zona

59 000

61 000

78 270

128,31 %

17 270

/

A

/

/

25 905

25 905

/

IE

SOL

07A.

Parastā jūrasmēle

VIIa zona

41 000

42 000

43 107

102,64 %

1 107

/

/

/

/

1 107

1 107

/

IE

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

1 048 000

1 030 000

1 079 446

104,80 %

49 446

/

/

/

/

49 446

49 446

/

LT

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

22 000

0

0

N/A

0

/

/

46 000

/

46 000

46 000

/

LV

HER

03D.RG

Reņģe

28.1. apakšrajons

16 534 000

19 334 630

20 084 200

103,88 %

749 570

/

/

/

/

749 570

749 570

/

NL

HKE

3A/BCD

Heks

IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

/

0

1 655

N/A

1 655

/

C

/

/

2 482

2 482

/

NL

RED

1N2AB.

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

2 798

N/A

2 798

/

/

/

/

2 798

2 798

/

PT

ANF

8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

436 000

664 000

676 302

101,85 %

12 302

/

/

/

/

12 302

12 302

/

PT

BFT

AE45WM

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

235 500

235 500

243 092

103,22 %

7 592

/

C

/

/

11 388

11 388

/

PT

HAD

1N2AB

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

26 816

N/A

26 816

/

/

/

344 950

371 766

371 766

/

PT

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

18 000

11 850

65,83 %

– 6 150

/

/

/

185 000

178 850

33 234

145 616

PT

SRX

89-C.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIII un IX zonā

1 051 000

1 051 000

1 059 237

100,78 %

8 237

/

/

/

/

8 237

8 237

/

SE

COD

03AN.

Menca

Skageraks

371 000

560 000

562 836

100,51 %

2 836

/

C

/

/

4 254

4 254

/

UK

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

1 027

N/A

1 027

/

A

/

/

1 541

1 541

/

UK

GHL

514GRN

Grenlandes paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

189 000

0

0

N/A

0

/

/

1 000

/

1 000

1 000

/

UK

HAD

5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

3 106 000

3 236 600

3 277 296

101,26 %

40 696

/

/

/

/

40 696

40 696

/

UK

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

179 471 000

275 119 000

279 250 206

101,50 %

4 131 206

/

/

/

/

4 131 206

4 131 206

/

UK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca

IIIa zona; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

/

0

14 000

N/A

14 000

/

/

/

/

14 000

14 000

/

UK

PLE

7DE.

Jūras zeltplekste

VIId un VIIe zona

1 548 000

1 500 000

1 606 749

107,12 %

106 749

1,1

/

/

/

117 424

117 424

/

UK

SOL

7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg zona

282 000

255 250

252 487

98,92 %

(– 2 763) (12)

/

/

1 950

/

1 950

1 950

/

UK

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

120 000

95 000

102 679

108,08 %

7 679

/

/

/

/

7 679

7 679

/

UK

WHB

24-N

Putasu

Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā

0

0

22 204

N/A

22 204

/

/

/

/

22 204

22 204

/

---

(1)  Dalībvalstij pieejamās kvotas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

1

(2)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

2

(3)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā.

3

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2012., 2013. un 2014. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

4

(5)  Atlikušie daudzumi, kurus nevarēja atvilkt 2014. gadā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 871/2014, jo kvota nebija pieejama vai bija nepietiekama.

5

(6)  Atlikušie daudzumi, kuri saistīti ar pārzveju, kas pieļauta gados pirms Regulas (EK) Nr. 1224/2009 stāšanās spēkā, un kurus nevar atvilkt no cita krājuma kvotas.

6

(7)  Atvilkumi, kas veicami 2015. gadā, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2015/1801.

7

(8)  Atvilkumi, kas veicami 2015. gadā un ko varētu faktiski piemērot atbilstīgi pieejamajai kvotai Regulas (ES) 2015/1801 spēkā stāšanās dienā.

8

(9)  Pēc tam, kad Spānija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 847/96 iesniedza pārcelšanas pieprasījumu, daudzums (3 369 kilogrami) vairs nav pieejams, un to vairs nepiemēro saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1170 (OV L 189, 17.7.2015., 2. lpp.).

9

(10)  Pēc Spānijas lūguma apjoms, kas būtu jāatvelk 2013. gadā, tiks atvilkts trīs gados.

10

(11)  Atlikušo daudzumu (3 369 kilogrami) atvelk ne vēlāk kā līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

11

(12)  Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 847/96 iesniedza pārcelšanas pieprasījumu, šis daudzums vairs nav pieejams, un to vairs nepiemēro saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1170 (OV L 189, 17.7.2015., 2. lpp.).”

12

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/89 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/89

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2405

(2015. gada 18. decembris),

ar ko atver ES tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2014/668/ES (2) Savienības vārdā atļāva parakstīt Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (3) (“nolīgums”), attiecībā uz konkrētiem nolīguma noteikumiem. Nolīguma 29. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Ukrainas izcelsmes precēm samazina vai atceļ muitas nodokļus saskaņā ar nolīguma I nodaļas IV sadaļas I-A pielikumu. Minētā pielikuma papildinājumā iekļauti importa tarifa kvotu saraksti konkrētām Ukrainas izcelsmes precēm, tostarp lauksaimniecības produktiem, kas ir Regulas (ES) Nr. 1308/2013 darbības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2014/668/ES (2) Savienības vārdā atļāva parakstīt Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (3) (“nolīgums”), attiecībā uz konkrētiem nolīguma noteikumiem. Nolīguma 29. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Ukrainas izcelsmes precēm samazina vai atceļ muitas nodokļus saskaņā ar nolīguma I nodaļas IV sadaļas I-A pielikumu. Minētā pielikuma papildinājumā iekļauti importa tarifa kvotu saraksti konkrētām Ukrainas izcelsmes precēm, tostarp lauksaimniecības produktiem, kas ir Regulas (ES) Nr. 1308/2013 darbības jomā.

| (2) | Kamēr nolīgums vēl netiek provizoriski piemērots, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 374/2014 (4) konkrētām Ukrainas izcelsmes precēm tika atvērtas importa tarifa kvotas 2014. un 2015. gadam, un tās pārvaldīja Komisija, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (5). |
| --- | --- |

(2)

Kamēr nolīgums vēl netiek provizoriski piemērots, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 374/2014 (4) konkrētām Ukrainas izcelsmes precēm tika atvērtas importa tarifa kvotas 2014. un 2015. gadam, un tās pārvaldīja Komisija, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (5).

| (3) | Nolīgumu provizoriski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ 2016. gada 1. janvārī ir jāatver gada importa tarifa kvotas lauksaimniecības produktiem, kuri uzskaitīti nolīguma I nodaļas IV sadaļas I-A pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Nolīgumu provizoriski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ 2016. gada 1. janvārī ir jāatver gada importa tarifa kvotas lauksaimniecības produktiem, kuri uzskaitīti nolīguma I nodaļas IV sadaļas I-A pielikumā.

| (4) | Kā paredzēts nolīgumā, lai saņemtu tarifa koncesijas, kuras paredzētas šajā regulā, pielikumā minētajiem produktiem būtu jāpievieno izcelsmes apliecinājums. |
| --- | --- |

(4)

Kā paredzēts nolīgumā, lai saņemtu tarifa koncesijas, kuras paredzētas šajā regulā, pielikumā minētajiem produktiem būtu jāpievieno izcelsmes apliecinājums.

| (5) | Kombinētajā nomenklatūrā (KN), kas iekļauta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (6), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1101/2014 (7), ir ietverti jaunie KN kodi, kuri atšķiras no nolīgumā minētajiem. Tādējādi šīs regulas pielikumā būtu jāatspoguļo jaunie KN kodi. |
| --- | --- |

(5)

Kombinētajā nomenklatūrā (KN), kas iekļauta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (6), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1101/2014 (7), ir ietverti jaunie KN kodi, kuri atšķiras no nolīgumā minētajiem. Tādējādi šīs regulas pielikumā būtu jāatspoguļo jaunie KN kodi.

| (6) | Nolīgumu daļēji provizoriski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu ar nolīgumu piešķirto tarifa kvotu efektīvu piemērošanu un pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Nolīgumu daļēji provizoriski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu ar nolīgumu piešķirto tarifa kvotu efektīvu piemērošanu un pārvaldīšanu.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

ES tarifa kvotas atver pielikumā uzskaitītajiem Ukrainas izcelsmes produktiem.

2. pants

Muitas nodokļus, kas piemērojami to produktu importam Savienībā, kuri uzskaitīti pielikumā un kuru izcelsme ir Ukrainā, aptur, ievērojot attiecīgās tarifa kvotas, kuras izklāstītas šīs regulas pielikumā.

3. pants

Pielikumā uzskaitītajiem produktiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kā izklāstīts Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, I protokola III pielikumā.

4. pants

Pielikumā noteiktās tarifu kvotas pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 23. jūnija Lēmums 2014/668/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz nolīguma III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras Puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 374/2014 par muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes precēm (OV L 118, 22.4.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1101/2014, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 312, 31.10.2014., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmas darbības jomu šā pielikuma kontekstā nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas laikā.

| Kārtas Nr. | KN kods | Preču apraksts | Kvotas periods | Gada kvotas apjoms
  (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.6700 | 0204 22 50
  0204 22 90 | Aitu kājas, citādi neatkauloti izcirtņi (izņemot liemeņus un pusliemeņus, īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas un muguras gabalus un/vai pakaļgalus), svaigi vai atdzesēti | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 500 (1) |
| 0204 23 | Atkaulota aitas gaļa, svaiga vai atdzesēta |
| 0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90 | Saldēti aitas gaļas izcirtņi ar kauliem (izņemot liemeņus un pusliemeņus, un īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas) |
| 0204 43 10
  0204 43 90 | Saldēta jēra gaļa, atkaulota
  Saldēta aitas gaļa, atkaulota |
| 09.6701 | 0409 | Dabiskais medus | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 5 000 (2) |
| 09.6702 | 0703 20 | Svaigi vai atdzesēti ķiploki | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 09.6703 | 1004 | Auzas | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 4 000 |
| 09.6704 | 1701 12 | Cukurbiešu jēlcukurs bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 20 070 |
| 1701 91 | |
| 1701 99 | Citāds cukurs, kas nav jēlcukurs |
| 1702 20 10 | Aromatizēts vai iekrāsots kļavu cukurs cietā veidā |
| 1702 90 30 | Izoglikoze cietā veidā, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes |
| 1702 90 50 | Maltodekstrīns cietā veidā un maltodekstrīna sīrups, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes |
| 1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79 | Grauzdētais cukurs |
| 1702 90 80 | Inulīna sīrups |
| 1702 90 95 | Citādi cukuri, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes |
| 09.6705 | 1702 30
  1702 40 | Glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 50 masas % fruktozes | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 10 000 (3) |
| 1702 60 | Citāda fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi, izņemot invertcukuru, vairāk par 50 masas % |
| 09.6706 | 2106 90 30 | Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 |
| 2106 90 55 | Aromatizēts vai iekrāsots glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups |
| 2106 90 59 | Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi (izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupus) |
| 09.6707 | ex 1103 19 20 | Miežu putraimi un rupja maluma milti | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 6 300 (4) |
| 1103 19 90 | Labības putraimi un rupja maluma milti (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu) |
| 1103 20 90 | Labības granulas (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu) |
| 1104 19 10
  1104 19 50
  1104 19 61
  1104 19 69 | Placināti kviešu graudi vai kviešu graudu pārslas
  Placināti kukurūzas graudi vai kukurūzas graudu pārslas
  Placināti miežu graudi
  Miežu graudu pārslas |
| ex 1104 29 | Apstrādāti graudi (piemēram, atsēnaloti, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot auzas, rudzus vai kukurūzu |
| 1104 30 | Graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti |
| 09.6708 | 1107 | Iesals, arī grauzdēts | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 7 000 |
| 1109 | Kviešu lipeklis, arī kaltēts |
| 09.6709 | 1108 11 | Kviešu ciete | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 10 000 |
| 1108 12 | Kukurūzas ciete |
| 1108 13 | Kartupeļu ciete |
| 09.6710 | 3505 10 10
  3505 10 90 | Dekstrīni un citādas modificētās cietes (izņemot esterificētas vai ēterificētas cietes) | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 000 (5) |
| 3505 20 30
  3505 20 50
  3505 20 90 | Līmes, kas satur 25 % vai vairāk no kopējās masas cietes, dekstrīnus vai citādas modificētas cietes |
| 09.6711 | 2302 10
  2302 30
  2302 40 10
  2302 40 90 | Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus (izņemot rīsus) | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 17 000 (6) |
| 2303 10 11 | Kukurūzas cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas (izņemot koncentrētus graudu mērcēšanas šķidrumus), ar proteīnu saturu sausnā, vairāk par 40 % no svara |
| 09.6712 | 0711 51 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 2003 10 | Atmatenes, sagatavotas vai konservētas, bet ne etiķī vai etiķskābē |
| 09.6713 | 0711 51 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 500 |
| 09.6714 | 2002 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 10 000 |
| 09.6715 | 2009 61 90 | Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība nepārsniedz 30, kuras vērtība nepārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 10 000 (7) |
| 2009 69 11 | Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 22 EUR par 100 kg tīrā svara |
| 2009 69 71
  2009 69 79
  2009 69 90 | Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 30, bet nepārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara |
| 2009 71
  2009 79 | Ābolu sula |
| 09.6716 | 0403 10 51
  0403 10 53
  0403 10 59
  0403 10 91
  0403 10 93
  0403 10 99
  0403 90 71
  0403 90 73
  0403 90 79
  0403 90 91
  0403 90 93
  0403 90 99 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 |
| 09.6717 | 0405 20 10
  0405 20 30 | Piena tauku pastas ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 250 |
| 09.6718 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Cukurkukurūza | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 500 |
| 09.6719 | 1702 50 | Ķīmiski tīra fruktoze | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 (8) |
| 1702 90 10 | Ķīmiski tīra maltoze |
| ex 1704 90 99 | Citādi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, bet satur 70 % no svara vai vairāk saharozes |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakao pulveris, kas satur 65 % no svara vai vairāk saharozes vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze |
| ex 1806 20 95 | Citādi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, kas satur mazāk nekā 18 % no svara kakao sviesta un satur 70 % vai vairāk no svara saharozes |
| ex 1901 90 99 | Citi pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas satur 70 % vai vairāk saharozes |
| 2101 12 98
  2101 20 98 | Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mates bāzes |
| 3302 10 29 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto dzērienu rūpniecībā un kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam, ar faktisko spirta tilpumkoncentrāciju ne lielāku par 0,5 % |
| 09.6720 | 1903 | Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 |
| 1904 30 | Bulguri |
| 09.6721 | 1806 20 70 | Šokolādes piena skaidiņas | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 300 (9) |
| 2106 10 80 | Citi proteīna koncentrāti un strukturētas olbaltumvielas |
| 2202 90 99 | Bezalkoholiskie dzērieni, izņemot ūdeni, kuru sastāvā ir 2 % vai vairāk tauku un kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem |
| 09.6722 | 2106 90 98 | Citi pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 |
| 09.6723 | 2207 10
  2208 90 91
  2208 90 99 | Nedenaturēts etilspirts | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 27 000 (10) |
| 2207 20 | Etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti |
| 09.6724 | 2402 10 | Cigāri, Manilas cigāri un cigarilli, kas satur tabaku | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 500 |
| 2402 20 90 | Cigaretes, kas satur tabaku, bez krustnagliņām |
| 09.6725 | 2905 43 | Mannīts | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 100 |
| 2905 44 | D-glicīts (sorbīts) |
| 3824 60 | Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto |
| 09.6726 | 3809 10 10
  3809 10 30
  3809 10 50
  3809 10 90 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādas preces un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti, uz vielu ar cietes īpašībām bāzes | No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 000 |

Kārtas Nr.

KN kods

Preču apraksts

Kvotas periods

Gada kvotas apjoms

(tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)

09.6700

0204 22 50

0204 22 90

Aitu kājas, citādi neatkauloti izcirtņi (izņemot liemeņus un pusliemeņus, īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas un muguras gabalus un/vai pakaļgalus), svaigi vai atdzesēti

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 500 (1)

0204 23

Atkaulota aitas gaļa, svaiga vai atdzesēta

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

Saldēti aitas gaļas izcirtņi ar kauliem (izņemot liemeņus un pusliemeņus, un īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas)

0204 43 10

0204 43 90

Saldēta jēra gaļa, atkaulota

Saldēta aitas gaļa, atkaulota

09.6701

0409

Dabiskais medus

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

5 000 (2)

09.6702

0703 20

Svaigi vai atdzesēti ķiploki

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

09.6703

1004

Auzas

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

4 000

09.6704

1701 12

Cukurbiešu jēlcukurs bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

20 070

1701 91

1701 99

Citāds cukurs, kas nav jēlcukurs

1702 20 10

Aromatizēts vai iekrāsots kļavu cukurs cietā veidā

1702 90 30

Izoglikoze cietā veidā, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes

1702 90 50

Maltodekstrīns cietā veidā un maltodekstrīna sīrups, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

Grauzdētais cukurs

1702 90 80

Inulīna sīrups

1702 90 95

Citādi cukuri, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 masas % fruktozes

09.6705

1702 30

1702 40

Glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 50 masas % fruktozes

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

10 000 (3)

1702 60

Citāda fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi, izņemot invertcukuru, vairāk par 50 masas %

09.6706

2106 90 30

Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000

2106 90 55

Aromatizēts vai iekrāsots glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups

2106 90 59

Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi (izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupus)

09.6707

ex 1103 19 20

Miežu putraimi un rupja maluma milti

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

6 300 (4)

1103 19 90

Labības putraimi un rupja maluma milti (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu)

1103 20 90

Labības granulas (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu)

1104 19 10

1104 19 50

1104 19 61

1104 19 69

Placināti kviešu graudi vai kviešu graudu pārslas

Placināti kukurūzas graudi vai kukurūzas graudu pārslas

Placināti miežu graudi

Miežu graudu pārslas

ex 1104 29

Apstrādāti graudi (piemēram, atsēnaloti, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot auzas, rudzus vai kukurūzu

1104 30

Graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti

09.6708

1107

Iesals, arī grauzdēts

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

7 000

1109

Kviešu lipeklis, arī kaltēts

09.6709

1108 11

Kviešu ciete

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

10 000

1108 12

Kukurūzas ciete

1108 13

Kartupeļu ciete

09.6710

3505 10 10

3505 10 90

Dekstrīni un citādas modificētās cietes (izņemot esterificētas vai ēterificētas cietes)

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 000 (5)

3505 20 30

3505 20 50

3505 20 90

Līmes, kas satur 25 % vai vairāk no kopējās masas cietes, dekstrīnus vai citādas modificētas cietes

09.6711

2302 10

2302 30

2302 40 10

2302 40 90

Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus (izņemot rīsus)

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

17 000 (6)

2303 10 11

Kukurūzas cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas (izņemot koncentrētus graudu mērcēšanas šķidrumus), ar proteīnu saturu sausnā, vairāk par 40 % no svara

09.6712

0711 51

Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

2003 10

Atmatenes, sagatavotas vai konservētas, bet ne etiķī vai etiķskābē

09.6713

0711 51

Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

500

09.6714

2002

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

10 000

09.6715

2009 61 90

Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība nepārsniedz 30, kuras vērtība nepārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

10 000 (7)

2009 69 11

Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 22 EUR par 100 kg tīrā svara

2009 69 71

2009 69 79

2009 69 90

Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 30, bet nepārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara

2009 71

2009 79

Ābolu sula

09.6716

0403 10 51

0403 10 53

0403 10 59

0403 10 91

0403 10 93

0403 10 99

0403 90 71

0403 90 73

0403 90 79

0403 90 91

0403 90 93

0403 90 99

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000

09.6717

0405 20 10

0405 20 30

Piena tauku pastas ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 %

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

250

09.6718

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Cukurkukurūza

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 500

09.6719

1702 50

Ķīmiski tīra fruktoze

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000 (8)

1702 90 10

Ķīmiski tīra maltoze

ex 1704 90 99

Citādi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, bet satur 70 % no svara vai vairāk saharozes

1806 10 30

1806 10 90

Kakao pulveris, kas satur 65 % no svara vai vairāk saharozes vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze

ex 1806 20 95

Citādi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, kas satur mazāk nekā 18 % no svara kakao sviesta un satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

ex 1901 90 99

Citi pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas satur 70 % vai vairāk saharozes

2101 12 98

2101 20 98

Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mates bāzes

3302 10 29

Smaržvielu maisījumi un maisījumi uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto dzērienu rūpniecībā un kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam, ar faktisko spirta tilpumkoncentrāciju ne lielāku par 0,5 %

09.6720

1903

Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000

1904 30

Bulguri

09.6721

1806 20 70

Šokolādes piena skaidiņas

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

300 (9)

2106 10 80

Citi proteīna koncentrāti un strukturētas olbaltumvielas

2202 90 99

Bezalkoholiskie dzērieni, izņemot ūdeni, kuru sastāvā ir 2 % vai vairāk tauku un kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem

09.6722

2106 90 98

Citi pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000

09.6723

2207 10

2208 90 91

2208 90 99

Nedenaturēts etilspirts

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

27 000 (10)

2207 20

Etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti

09.6724

2402 10

Cigāri, Manilas cigāri un cigarilli, kas satur tabaku

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 500

2402 20 90

Cigaretes, kas satur tabaku, bez krustnagliņām

09.6725

2905 43

Mannīts

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

100

2905 44

D-glicīts (sorbīts)

3824 60

Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto

09.6726

3809 10 10

3809 10 30

3809 10 50

3809 10 90

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādas preces un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti, uz vielu ar cietes īpašībām bāzes

No 1.1. līdz 31.12.2016. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 000

---

(1)  Ar 150 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(2)  Ar 200 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(3)  Ar 2 000 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(4)  Ar 300 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(5)  Ar 200 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(6)  Ar 1 000 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(7)  Ar 2 000 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(8)  Ar 200 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(9)  Ar 40 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

(10)  Ar 14 600 t palielinājumu katru gadu, sākot no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 1. janvārim.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/97

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/2406

(2015. gada 18. decembris),

ar kuru attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti vairāki starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2014. gada 18. decembrī publicēja 1. starptautiskā grāmatvedības standarta Finanšu pārskatu sniegšana grozījumus ar nosaukumu Informācijas atklāšanas iniciatīva. Grozījumu mērķis ir uzlabot informācijas atklāšanas efektivitāti un mudināt uzņēmumus izmantot profesionālu vērtējumu, lai noteiktu, kāda informācija jāatklāj savos finanšu pārskatos, piemērojot 1. SGS. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2014. gada 18. decembrī publicēja 1. starptautiskā grāmatvedības standarta Finanšu pārskatu sniegšana grozījumus ar nosaukumu Informācijas atklāšanas iniciatīva. Grozījumu mērķis ir uzlabot informācijas atklāšanas efektivitāti un mudināt uzņēmumus izmantot profesionālu vērtējumu, lai noteiktu, kāda informācija jāatklāj savos finanšu pārskatos, piemērojot 1. SGS.

| (3) | 1. SGS grozījumi nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 34. SGS un 7. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību. |
| --- | --- |

(3)

1. SGS grozījumi nozīmē, ka attiecīgi jāizdara grozījumi 34. SGS un 7. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS), lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu saskanību.

| (4) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu apstiprina, ka 1. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(4)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu apstiprina, ka 1. SGS grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas kritērijiem.

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumu groza šādi:

| a) | 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) Finanšu pārskatu sniegšana groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

a)

1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) Finanšu pārskatu sniegšana groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā;

| b) | 34. SGS Starpperioda finanšu pārskatu sniegšana un 7. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana groza saskaņā ar 1. SGS grozījumiem, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

b)

34. SGS Starpperioda finanšu pārskatu sniegšana un 7. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana groza saskaņā ar 1. SGS grozījumiem, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro 1. pantā minētos grozījumus, vēlākais, no dienas, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kurš sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Informācijas atklāšanas iniciatīva

(1. SGS grozījumi)

Grozījumi

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana

Groza 10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. un 122. punktu, iekļauj 30.A, 55.A, 85.A–85.B un 139.P punktu un svītro 115. un 120. punktu. 29.–30., 112., 116., 118. un 121. punkts nav grozīts, bet ir ietverts uzskatāmības labad.

Pilns finanšu pārskatu kopums

| 10. | Pilns finanšu pārskatu kopums ietver:







  a) | finanšu stāvokļa pārskatu perioda beigās; |
| --- | --- | --- |

10.

Pilns finanšu pārskatu kopums ietver:

a)

finanšu stāvokļa pārskatu perioda beigās;

| b) | peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatu par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

b)

peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatu par konkrēto periodu;

| c) | pašu kapitāla izmaiņu pārskatu konkrētajā periodā; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitāla izmaiņu pārskatu konkrētajā periodā;

| d) | naudas plūsmu pārskatu par konkrēto periodu; |
| --- | --- |

d)

naudas plūsmu pārskatu par konkrēto periodu;

| e) | piezīmes, kas ietver nozīmīgu grāmatvedības politiku un citu skaidrojošu informāciju; |
| --- | --- |

e)

piezīmes, kas ietver nozīmīgu grāmatvedības politiku un citu skaidrojošu informāciju;

| (ea) | salīdzinošu informāciju par iepriekšējo periodu, kā precizēts 38. un 38.A punktā; un |
| --- | --- |

(ea)

salīdzinošu informāciju par iepriekšējo periodu, kā precizēts 38. un 38.A punktā; un

| f) | finanšu stāvokļa pārskatu uz iepriekšējā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja tas pārklasificē posteņus finanšu pārskatos saskaņā ar 40.A–40.D punktu. |
| --- | --- |

f)

finanšu stāvokļa pārskatu uz iepriekšējā perioda sākumu gadījumā, ja uzņēmums retrospektīvi piemēro grāmatvedības politiku vai veic retrospektīvu koriģēšanu finanšu pārskata posteņos, kā arī, ja tas pārklasificē posteņus finanšu pārskatos saskaņā ar 40.A–40.D punktu.

Pārskatos uzņēmums ir tiesīgs izmantot nosaukumus, kas atšķiras no šajā standartā norādītajiem. Piemēram, nosaukuma “peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskats” vietā uzņēmums ir tiesīgs izmantot nosaukumu “apvienotais ienākumu pārskats”.

...

Būtiskums un apvienošana

| 29. | Katra būtiska līdzīgu posteņu klase jāuzrāda atsevišķi. Atšķirīga veida vai funkcijas posteņi jāuzrāda atsevišķi, ja vien tie nav nebūtiski. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Finanšu pārskati veidojas, apstrādājot informāciju par daudziem darījumiem vai citiem notikumiem, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrēta un klasificēta to datu sniegšana, kuri veido posteņus finanšu pārskatos. Ja atsevišķs postenis nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Posteni, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var uzrādīt atsevišķi piezīmēs. |
| --- | --- |

30.

Finanšu pārskati veidojas, apstrādājot informāciju par daudziem darījumiem vai citiem notikumiem, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrēta un klasificēta to datu sniegšana, kuri veido posteņus finanšu pārskatos. Ja atsevišķs postenis nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Posteni, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu finanšu pārskatos, tomēr var uzrādīt atsevišķi piezīmēs.

| 30.A | Piemērojot šo un citus SFPS, uzņēmums pieņem lēmumu, ņemot vērā visus būtiskos faktus un apstākļus, kā tas apvieno informāciju finanšu pārskatos, kuri ietver piezīmes. Uzņēmums nedrīkst mazināt finanšu pārskatu saprotamību, aizēnojot būtisku informāciju ar nebūtisku informāciju vai apvienojot būtiskus posteņus, kuriem ir atšķirīgas būtības vai funkcijas. |
| --- | --- |

30.A

Piemērojot šo un citus SFPS, uzņēmums pieņem lēmumu, ņemot vērā visus būtiskos faktus un apstākļus, kā tas apvieno informāciju finanšu pārskatos, kuri ietver piezīmes. Uzņēmums nedrīkst mazināt finanšu pārskatu saprotamību, aizēnojot būtisku informāciju ar nebūtisku informāciju vai apvienojot būtiskus posteņus, kuriem ir atšķirīgas būtības vai funkcijas.

| 31. | Dažos SFPS precizēta informācija, kas ir jāiekļauj finanšu pārskatos, kuri ietver piezīmes. Ja informācija šīs informācijas atklāšanas rezultātā nav būtiska, uzņēmumam nav jāievēro SFPS konkrētas informācijas atklāšanas prasības. Tas attiecas pat uz gadījumu, ja SFPS ietverts konkrētu prasību saraksts vai tās ir aprakstītas kā minimālās prasības. Uzņēmums apsver arī to, vai sniegt papildu informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai finanšu pārskatu lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

31.

Dažos SFPS precizēta informācija, kas ir jāiekļauj finanšu pārskatos, kuri ietver piezīmes. Ja informācija šīs informācijas atklāšanas rezultātā nav būtiska, uzņēmumam nav jāievēro SFPS konkrētas informācijas atklāšanas prasības. Tas attiecas pat uz gadījumu, ja SFPS ietverts konkrētu prasību saraksts vai tās ir aprakstītas kā minimālās prasības. Uzņēmums apsver arī to, vai sniegt papildu informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai finanšu pārskatu lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem.

...

Informācija, kas jāsniedz finanšu stāvokļa pārskatā

| 54. | Finanšu stāvokļa pārskatā jāiekļauj šādi posteņi:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

a)

| 55. | Papildu posteņi (tostarp norādot atsevišķi 54. punktā uzskaitītos posteņus), nosaukumi un starpsummas finanšu stāvokļa pārskatā jāuzrāda, ja tas ir svarīgi, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

55.

| 55.A | Ja uzņēmums uzrāda starpsummas saskaņā ar 55. punktu, šīs starpsummas:






  a) | ietver posteņus, ko veido summas, kas atzītas un novērtētas saskaņā ar SFPS; |
| --- | --- | --- |

55.A

Ja uzņēmums uzrāda starpsummas saskaņā ar 55. punktu, šīs starpsummas:

a)

ietver posteņus, ko veido summas, kas atzītas un novērtētas saskaņā ar SFPS;

| b) | uzrāda un marķē tā, lai posteņi, kas veido starpsummu, ir skaidri un saprotami; |
| --- | --- |

b)

uzrāda un marķē tā, lai posteņi, kas veido starpsummu, ir skaidri un saprotami;

| c) | ir atbilstīgas no viena perioda līdz otram periodam saskaņā ar 45. punktu; un |
| --- | --- |

c)

ir atbilstīgas no viena perioda līdz otram periodam saskaņā ar 45. punktu; un

| d) | nenorāda ar lielāku nozīmi nekā starpsummas un kopsummas saskaņā ar SFPS finanšu stāvokļa pārskatā. |
| --- | --- |

d)

nenorāda ar lielāku nozīmi nekā starpsummas un kopsummas saskaņā ar SFPS finanšu stāvokļa pārskatā.

...

Informācija, kas sniedzama citu ienākumu sadaļā

| 82.A | Citu ienākumu sadaļā jāietver posteņi, kuros norāda konkrētā perioda:







  a) | citu ienākumu posteņus (izņemot b) apakšpunktā minētās summas), kas klasificēti pēc to veida un sagrupēti tajos, kas saskaņā ar citiem SFPS:








  i) | turpmāk netiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos; un |
| --- | --- | --- | --- |

82.A

a)

citu ienākumu posteņus (izņemot b) apakšpunktā minētās summas), kas klasificēti pēc to veida un sagrupēti tajos, kas saskaņā ar citiem SFPS:

i)

turpmāk netiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos; un

| ii) | turpmāk tiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos, ja izpildīti noteikti nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

turpmāk tiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos, ja izpildīti noteikti nosacījumi;

| b) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu citu ienākumu daļu, kas sadalīta tādu posteņu daļā, kuri saskaņā ar citiem SFPS:








  i) | turpmāk netiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos; un |
| --- | --- | --- |

b)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu citu ienākumu daļu, kas sadalīta tādu posteņu daļā, kuri saskaņā ar citiem SFPS:

i)

turpmāk netiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos; un

| ii) | turpmāk tiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos, ja izpildīti noteikti nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

turpmāk tiks pārklasificēti peļņā vai zaudējumos, ja izpildīti noteikti nosacījumi;

...

| 85. | Papildu posteņus (tostarp norādot atsevišķi 82. punktā uzskaitītos posteņus), nosaukumus un starpsummas peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os) uzrāda, ja tas ir svarīgi, lai izprastu uzņēmuma darbības finansiālajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

85.

| 85.A | Ja uzņēmums uzrāda starpsummas saskaņā ar 85. punktu, šīs starpsummas:






  a) | ietver posteņus, ko veido summas, kas atzītas un novērtētas saskaņā ar SFPS; |
| --- | --- | --- |

85.A

Ja uzņēmums uzrāda starpsummas saskaņā ar 85. punktu, šīs starpsummas:

a)

ietver posteņus, ko veido summas, kas atzītas un novērtētas saskaņā ar SFPS;

| b) | uzrāda un marķē tā, lai posteņi, kas veido starpsummu, ir skaidri un saprotami; |
| --- | --- |

b)

uzrāda un marķē tā, lai posteņi, kas veido starpsummu, ir skaidri un saprotami;

| c) | ir atbilstīgas no viena perioda līdz otram periodam saskaņā ar 45. punktu; un |
| --- | --- |

c)

ir atbilstīgas no viena perioda līdz otram periodam saskaņā ar 45. punktu; un

| d) | nenorāda ar lielāku nozīmi nekā starpsummas un kopsummas saskaņā ar SFPS peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os). |
| --- | --- |

d)

nenorāda ar lielāku nozīmi nekā starpsummas un kopsummas saskaņā ar SFPS peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os).

| 85.B | Uzņēmums peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os) uzrāda posteņus, kas visas saskaņā ar 85. punktu uzrādītās starpsummas saskaņo ar starpsummām vai kopsummām saskaņā ar SFPS šajā(-os) pārskatā(-os). |
| --- | --- |

85.B

Uzņēmums peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os) uzrāda posteņus, kas visas saskaņā ar 85. punktu uzrādītās starpsummas saskaņo ar starpsummām vai kopsummām saskaņā ar SFPS šajā(-os) pārskatā(-os).

...

Struktūra

| 112. | Piezīmes:







  a) | sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kas izmantotas saskaņā ar 117.–124. punktu; |
| --- | --- | --- |

112.

a)

sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kas izmantotas saskaņā ar 117.–124. punktu;

| b) | atklāj SFPS pieprasīto informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, un |
| --- | --- |

b)

atklāj SFPS pieprasīto informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, un

| c) | sniedz informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, bet ir svarīga, lai tos izprastu. |
| --- | --- |

c)

sniedz informāciju, kas nav atklāta citur finanšu pārskatos, bet ir svarīga, lai tos izprastu.

| 113. | Piezīmes pēc iespējas jāsniedz sistemātiskā veidā. Nosakot sistemātisku veidu, uzņēmums ņem vērā ietekmi uz finanšu pārskatu saprotamību un salīdzināmību. Visi posteņi finanšu stāvokļa pārskatā, peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os), pašu kapitāla izmaiņu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā jāuzrāda ar savstarpēju atsauci uz saistītu informāciju piezīmēs. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Piezīmju sistemātiskas kārtošanas vai apvienošanas piemēri:






  a) | lielākas nozīmes piešķiršana darbības jomām, kuras uzņēmums uzskata par vissvarīgākajām, lai izprastu tā darbības finansiālos rezultātus un finansiālo stāvokli, piemēram, informācijas apvienošana par konkrētām saimnieciskām darbībām; |
| --- | --- | --- |

114.

Piezīmju sistemātiskas kārtošanas vai apvienošanas piemēri:

a)

lielākas nozīmes piešķiršana darbības jomām, kuras uzņēmums uzskata par vissvarīgākajām, lai izprastu tā darbības finansiālos rezultātus un finansiālo stāvokli, piemēram, informācijas apvienošana par konkrētām saimnieciskām darbībām;

| b) | informācijas apvienošana par līdzīgi novērtētiem posteņiem, piemēram, aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā; vai |
| --- | --- |

b)

informācijas apvienošana par līdzīgi novērtētiem posteņiem, piemēram, aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā; vai

| c) | posteņu secības ievērošana peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os) un finanšu stāvokļa pārskatā, piemēram:






  i) | paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 16. punktu); |
| --- | --- | --- |

c)

posteņu secības ievērošana peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os) un finanšu stāvokļa pārskatā, piemēram:

i)

paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 16. punktu);

| ii) | nozīmīgas izmantotās grāmatvedības politikas (skatīt 117. punktu); |
| --- | --- |

ii)

nozīmīgas izmantotās grāmatvedības politikas (skatīt 117. punktu);

| iii) | pamatojoša informācija par finanšu stāvokļa pārskatā, peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os), pašu kapitāla izmaiņu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis, un |
| --- | --- |

iii)

pamatojoša informācija par finanšu stāvokļa pārskatā, peļņas vai zaudējumu un citu ienākumu pārskatā(-os), pašu kapitāla izmaiņu pārskatā un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis, un

| iv) | cita informācija, tostarp:






  (1) | iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās, un |
| --- | --- | --- |

iv)

cita informācija, tostarp:

(1)

iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās, un

| (2) | nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 7. SGS). |
| --- | --- |

(2)

nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 7. SGS).

| 115. | [Svītro] |
| --- | --- |

115.

[Svītro]

| 116. | Piezīmes, kas informē par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sadaļu. |
| --- | --- |

116.

Piezīmes, kas informē par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sadaļu.

Informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām

| 117. | Uzņēmumam jāatklāj nozīmīgas grāmatvedības politikas, tostarp:







  a) | novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, un |
| --- | --- | --- |

117.

a)

novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, un

| b) | citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

b)

citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.

| 118. | Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, kurus ievēro, gatavojot finanšu pārskatus, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, pietiek norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu. |
| --- | --- |

118.

Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, kurus ievēro, gatavojot finanšu pārskatus, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, pietiek norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu.

| 119. | Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast, kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos rezultātos un finansiālā stāvokļa atspoguļojumā. Ikviens uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji šāda veida uzņēmumam uzskatītu par nepieciešamu. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, ja šīs politikas tiek atlasītas no SFPS atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana par to, vai uzņēmums ieguldījuma īpašumam piemēro patiesās vērtības vai izmaksu modeli (skatīt 40. SGS Ieguldījuma īpašums). Daži SFPS sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība, izvēloties dažādas pieļaujamās politikas. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus pielieto pamatlīdzekļu grupām. |
| --- | --- |

119.

Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast, kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos rezultātos un finansiālā stāvokļa atspoguļojumā. Ikviens uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji šāda veida uzņēmumam uzskatītu par nepieciešamu. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, ja šīs politikas tiek atlasītas no SFPS atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana par to, vai uzņēmums ieguldījuma īpašumam piemēro patiesās vērtības vai izmaksu modeli (skatīt 40. SGS Ieguldījuma īpašums). Daži SFPS sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība, izvēloties dažādas pieļaujamās politikas. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus pielieto pamatlīdzekļu grupām.

| 120. | [Svītro] |
| --- | --- |

120.

[Svītro]

| 121. | Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Ir lietderīgi atklāt arī jebkuru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet kura ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

121.

Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Ir lietderīgi atklāt arī jebkuru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet kura ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS.

| 122. | Uzņēmumam nozīmīgās grāmatvedības politikās vai citās piezīmēs jāatklāj informācija, vērtējumi, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs (skatīt 125. punktu), kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kuriem ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām. |
| --- | --- |

122.

...

PĀREJAS PERIODS UN SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

...

| 139.P | Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. un 122. punkts, iekļauts 30.A, 55.A un 85.A–85.B punkts un svītrots 115. un 120. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama agrāka piemērošana. Uzņēmumiem nav jāatklāj informācija saskaņā ar 8. SGS 28.–30. punktu saistībā ar šiem grozījumiem. |
| --- | --- |

139.P

Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 10., 31., 54.–55., 82.A, 85., 113.–114., 117., 119. un 122. punkts, iekļauts 30.A, 55.A un 85.A–85.B punkts un svītrots 115. un 120. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama agrāka piemērošana. Uzņēmumiem nav jāatklāj informācija saskaņā ar 8. SGS 28.–30. punktu saistībā ar šiem grozījumiem.

Izrietoši grozījumi pārējos standartos

7. SFPS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana

Groza 21. punktu un iekļauj 44.BB punktu.

Grāmatvedības politikas

| 21. | Saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 117. punktu uzņēmumam jānorāda nozīmīgās grāmatvedības politikas, tostarp novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

21.

Saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana (pārstrādāts 2007. gadā) 117. punktu uzņēmumam jānorāda nozīmīgās grāmatvedības politikas, tostarp novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā, kā arī citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.

...

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJA

...

| 44.BB | Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 21. un B5. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama minēto grozījumu agrāka piemērošana. |
| --- | --- |

44.BB

Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 21. un B5. punkts. Uzņēmums šos grozījumus piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama minēto grozījumu agrāka piemērošana.

B pielikumā groza B5. punktu.

Citas informācijas atklāšana – grāmatvedības politikas (21. punkts)

| B5 | 21. punktā pieprasīts atklāt informāciju par novērtēšanas principu (vai principiem), kas izmantoti finanšu pārskatu sagatavošanā, un citām lietotām grāmatvedības politikām, kuras ir būtiskas finanšu pārskatu izprašanai. Par finanšu instrumentiem šāda informācijas atklāšana var ietvert:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B5

21. punktā pieprasīts atklāt informāciju par novērtēšanas principu (vai principiem), kas izmantoti finanšu pārskatu sagatavošanā, un citām lietotām grāmatvedības politikām, kuras ir būtiskas finanšu pārskatu izprašanai. Par finanšu instrumentiem šāda informācijas atklāšana var ietvert:

a)

...

1. SGS (pārstrādāts 2007. gadā) 122. punkts arī pieprasa uzņēmumam līdz ar nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citām piezīmēm atklāt informāciju, vērtējumus, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs, kuras vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kurām ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām.

34. SGS Starpperioda finanšu pārskatu sniegšana

Groza 5. punktu un pievieno 57. punktu.

STARPPERIODA FINANŠU PĀRSKATA SATURS

| 5. | Saskaņā ar 1. SGS finanšu pārskatu pilno kopumu veido šādas sastāvdaļas:
  ...






  e) | piezīmes, kas ietver nozīmīgu grāmatvedības politiku un citu skaidrojošu informāciju; |
| --- | --- | --- |

5.

Saskaņā ar 1. SGS finanšu pārskatu pilno kopumu veido šādas sastāvdaļas:

...

e)

piezīmes, kas ietver nozīmīgu grāmatvedības politiku un citu skaidrojošu informāciju;

...

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

...

| 57. | Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 5. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama minētā grozījuma agrāka piemērošana. |
| --- | --- |

57.

Ar Informācijas atklāšanas iniciatīvu (1. SGS grozījumi), ko izdeva 2014. gada decembrī, grozīts 5. punkts. Uzņēmums šo grozījumu piemēro gada periodiem, kas sākas 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama minētā grozījuma agrāka piemērošana.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/104

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2407

(2015. gada 18. decembris),

ar ko atjauno atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (1), un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu velkamos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot līdz 3 jūras jūdžu attālumā no krasta vai līdz 50 m izobātai, ja tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu velkamos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot līdz 3 jūras jūdžu attālumā no krasta vai līdz 50 m izobātai, ja tāds dziļums sasniegts tuvāk pie krasta.

| (2) | Pēc dalībvalsts lūguma Komisija var pieļaut atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi, kas izklāstīti 13. panta 5. un 9. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc dalībvalsts lūguma Komisija var pieļaut atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta, ja ir izpildīti vairāki nosacījumi, kas izklāstīti 13. panta 5. un 9. punktā.

| (3) | Komisija 2010. gada 16. martā saņēma Itālijas lūgumu atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz laivām, kas ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (2) I pielikumā definētā 9. ģeogrāfiskā apakšapgabala teritoriālajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 16. martā saņēma Itālijas lūgumu atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz laivām, kas ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (2) I pielikumā definētā 9. ģeogrāfiskā apakšapgabala teritoriālajos ūdeņos.

| (4) | Lūgums attiecās uz Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos reģistrētiem kuģiem, kuri šajā zvejniecībā bija darbojušies vairāk nekā 5 gadus un strādāja saskaņā ar pārvaldības plānu, kas reglamentē to laivu darbību, kuras 9. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta). |
| --- | --- |

(4)

Lūgums attiecās uz Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos reģistrētiem kuģiem, kuri šajā zvejniecībā bija darbojušies vairāk nekā 5 gadus un strādāja saskaņā ar pārvaldības plānu, kas reglamentē to laivu darbību, kuras 9. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta).

| (5) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2010. gadā novērtēja Itālijas lūgumu par minēto atkāpi un ar to saistīto pārvaldības plāna projektu. Itālija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam ar dekrētu (3) ir pieņēmusi attiecīgo pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

(5)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2010. gadā novērtēja Itālijas lūgumu par minēto atkāpi un ar to saistīto pārvaldības plāna projektu. Itālija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam ar dekrētu (3) ir pieņēmusi attiecīgo pārvaldības plānu.

| (6) | Itālijas lūgtā atkāpe bija atbilstīga Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 988/2011 (4) tika piešķirta uz laiku līdz 2014. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(6)

Itālijas lūgtā atkāpe bija atbilstīga Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 988/2011 (4) tika piešķirta uz laiku līdz 2014. gada 31. martam.

| (7) | Itālijas iestādes 2015. gada 16. jūlijā lūdza Komisiju atjaunot atkāpi, kuras termiņš bija beidzies 2014. gada 31. martā. Itālija sniedza jaunāko informāciju, kas pamato atkāpes atjaunošanu, arī ziņas par atļauju saņēmušo kuģu skaita samazinājumu un par dažām papildu izmaiņām saistītajā pārvaldības plānā. |
| --- | --- |

(7)

Itālijas iestādes 2015. gada 16. jūlijā lūdza Komisiju atjaunot atkāpi, kuras termiņš bija beidzies 2014. gada 31. martā. Itālija sniedza jaunāko informāciju, kas pamato atkāpes atjaunošanu, arī ziņas par atļauju saņēmušo kuģu skaita samazinājumu un par dažām papildu izmaiņām saistītajā pārvaldības plānā.

| (8) | Itālija 2015. gada 16. jūlijā informēja Komisiju par nodomu tuvākajā laikā publicēt atjaunotu pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

(8)

Itālija 2015. gada 16. jūlijā informēja Komisiju par nodomu tuvākajā laikā publicēt atjaunotu pārvaldības plānu.

| (9) | Itālijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas lūgtā atkāpe atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 5. un 9. punkta nosacījumiem.

| (10) | Pastāv specifiski ģeogrāfiskie ierobežojumi, jo īpaši ņemot vērā kontinentālā šelfa nelielo platību un mērķsugas telpisko izplatību tikai noteiktās piekrastes apgabalu zonās, kuru dziļums ir mazāks par 50 metriem. Tātad zvejas vietu lielums ir ierobežots. |
| --- | --- |

(10)

Pastāv specifiski ģeogrāfiskie ierobežojumi, jo īpaši ņemot vērā kontinentālā šelfa nelielo platību un mērķsugas telpisko izplatību tikai noteiktās piekrastes apgabalu zonās, kuru dziļums ir mazāks par 50 metriem. Tātad zvejas vietu lielums ir ierobežots.

| (11) | Itālijas lūgtā atkāpe attiecas uz 117 kuģiem. |
| --- | --- |

(11)

Itālijas lūgtā atkāpe attiecas uz 117 kuģiem.

| (12) | Itālijas iesniegtais pārvaldības plāns garantē, ka nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, jo zvejas atļaujas tiks izdotas konkrētiem 117 kuģiem, kuru kopējā piepūle ir 5 754,5 kW un kuriem Itālija jau ir atļāvusi zvejot. |
| --- | --- |

(12)

Itālijas iesniegtais pārvaldības plāns garantē, ka nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, jo zvejas atļaujas tiks izdotas konkrētiem 117 kuģiem, kuru kopējā piepūle ir 5 754,5 kW un kuriem Itālija jau ir atļāvusi zvejot.

| (13) | Šis lūgums attiecas uz kuģiem, kas šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un strādā saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(13)

Šis lūgums attiecas uz kuģiem, kas šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un strādā saskaņā ar pārvaldības plānu, kuru Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam.

| (14) | Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(14)

Minētie kuģi ir iekļauti sarakstā, kas paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta prasībām.

| (15) | Zveja ar laivas velkamajiem vadiem notiek tuvu krastam nelielā dziļumā. Šīs zvejniecības specifikas dēļ tajā nav iespējams izmantot citus zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(15)

Zveja ar laivas velkamajiem vadiem notiek tuvu krastam nelielā dziļumā. Šīs zvejniecības specifikas dēļ tajā nav iespējams izmantot citus zvejas rīkus.

| (16) | Zvejai ar laivas velkamajiem vadiem nav būtiskas ietekmes uz aizsargājamajām dzīvotnēm, un zveja ir ļoti selektīva, jo zvejas vadus velk vertikālajā ūdens slānī, neaizskarot jūras dibenu: pretējā gadījumā tiktu nodarīts kaitējums mērķsugai un zvejojamās sugas zivju atlase būtu praktiski neiespējama, jo tās ir ļoti sīkas. |
| --- | --- |

(16)

Zvejai ar laivas velkamajiem vadiem nav būtiskas ietekmes uz aizsargājamajām dzīvotnēm, un zveja ir ļoti selektīva, jo zvejas vadus velk vertikālajā ūdens slānī, neaizskarot jūras dibenu: pretējā gadījumā tiktu nodarīts kaitējums mērķsugai un zvejojamās sugas zivju atlase būtu praktiski neiespējama, jo tās ir ļoti sīkas.

| (17) | Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta prasībām, jo Itālijas pieņemtais pārvaldības plāns ietver skaidru aizliegumu zvejot virs aizsargājamajām dzīvotnēm. |
| --- | --- |

(17)

Attiecīgās zvejas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta prasībām, jo Itālijas pieņemtais pārvaldības plāns ietver skaidru aizliegumu zvejot virs aizsargājamajām dzīvotnēm.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta prasība nav piemērojama, jo tā attiecas uz traleriem. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta prasība nav piemērojama, jo tā attiecas uz traleriem.

| (19) | Attiecībā uz prasību ievērot Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 3. punktu, kurā noteikts minimālais linuma acs izmērs, Komisija konstatē: ņemot vērā to, ka attiecīgās zvejas darbības ir ļoti selektīvas, tām nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi un tās netiek veiktas virs aizsargājamajām dzīvotnēm, Itālija savā pārvaldības plānā ir atļāvusi atkāpties no šiem noteikumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 7. punktam. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz prasību ievērot Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 3. punktu, kurā noteikts minimālais linuma acs izmērs, Komisija konstatē: ņemot vērā to, ka attiecīgās zvejas darbības ir ļoti selektīvas, tām nav būtiskas ietekmes uz jūras vidi un tās netiek veiktas virs aizsargājamajām dzīvotnēm, Itālija savā pārvaldības plānā ir atļāvusi atkāpties no šiem noteikumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 9. panta 7. punktam.

| (20) | Attiecīgās zvejas darbības atbilst datu reģistrēšanas prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (5) 14. pantā. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgās zvejas darbības atbilst datu reģistrēšanas prasībām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (5) 14. pantā.

| (21) | Attiecīgās zvejas darbības notiek tiešā krasta tuvumā, un tāpēc tās neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(21)

Attiecīgās zvejas darbības notiek tiešā krasta tuvumā, un tāpēc tās neietekmē tādu kuģu darbības, kas izmanto citus zvejas rīkus, nevis traļus, zvejas vadus vai līdzīgus velkamos zvejas rīkus.

| (22) | Lai nodrošinātu to, ka Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla, to laivu darbība, kas izmanto zvejas vadus, ir reglamentēta Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā. Turklāt saskaņā ar Itālijas pieņemtā pārvaldības plāna 5.1.2. punkta a) apakšpunktu Aphia minuta zveja katru gadu ir atļauta tikai zvejas sezonā, kas ilgst no 1. novembra līdz 31. martam. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu to, ka Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā minēto sugu nozveja ir minimāla, to laivu darbība, kas izmanto zvejas vadus, ir reglamentēta Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā. Turklāt saskaņā ar Itālijas pieņemtā pārvaldības plāna 5.1.2. punkta a) apakšpunktu Aphia minuta zveja katru gadu ir atļauta tikai zvejas sezonā, kas ilgst no 1. novembra līdz 31. martam.

| (23) | Laivas velkamos vadus neizmanto galvkāju zvejai. |
| --- | --- |

(23)

Laivas velkamos vadus neizmanto galvkāju zvejai.

| (24) | Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir iekļauti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā. |
| --- | --- |

(24)

Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā ir iekļauti zvejas darbību uzraudzības pasākumi, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 9. punkta trešajā daļā.

| (25) | Itālijai būtu noteiktā laikā un saskaņā ar Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu jāsniedz Komisijai ziņojums. |
| --- | --- |

(25)

Itālijai būtu noteiktā laikā un saskaņā ar Itālijas pieņemtajā pārvaldības plānā paredzēto uzraudzības plānu jāsniedz Komisijai ziņojums.

| (26) | Šīs atkāpes piemērošanas ilguma ierobežojums ļaus veikt tūlītējus koriģējošus pārvaldības pasākumus, ja Komisijai sniegtajā ziņojumā atklāsies slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radīs iespēju uzlabot zinātnisko pamatojumu, kas savukārt ļaus uzlabot pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

(26)

Šīs atkāpes piemērošanas ilguma ierobežojums ļaus veikt tūlītējus koriģējošus pārvaldības pasākumus, ja Komisijai sniegtajā ziņojumā atklāsies slikts izmantotā krājuma saglabāšanās stāvoklis, un vienlaikus radīs iespēju uzlabot zinātnisko pamatojumu, kas savukārt ļaus uzlabot pārvaldības plānu.

| (27) | Tālab atkāpe būtu jāpiemēro līdz 2018. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(27)

Tālab atkāpe būtu jāpiemēro līdz 2018. gada 31. martam.

| (28) | Tāpēc būtu jāpiešķir lūgtais atkāpes pagarinājums. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc būtu jāpiešķir lūgtais atkāpes pagarinājums.

| (29) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpe

Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 1. punktu nepiemēro Itālijas teritoriālajos ūdeņos, kas atrodas pie Ligūrijas un Toskānas krastiem, attiecībā uz stikla grunduļu (Aphia minuta) zveju ar laivām, kuras izmanto zvejas vadus un kuru izmantotāji ir kuģi, kas:

| a) | ir reģistrēti attiecīgi Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos (Direzioni Marittime); |
| --- | --- |

a)

ir reģistrēti attiecīgi Dženovas un Livorno jūrlietu direktorātos (Direzioni Marittime);

| b) | kuri šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un kuriem nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, un |
| --- | --- |

b)

kuri šajā zvejniecībā darbojas ilgāk nekā piecus gadus un kuriem nākotnē netiks palielināta zvejas piepūle, un

| c) | kuri ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, ko Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

kuri ir zvejas atļaujas turētāji un darbojas saskaņā ar pārvaldības plānu, ko Itālija pieņēmusi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. panta 2. punktam.

2. pants

Uzraudzības plāns un ziņojums

Itālija gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar uzraudzības plānu, kurš paredzēts 1. panta c) punktā minētajā pārvaldības plānā.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas periods

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2018. gada 31. martam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 409, 30.12.2006., labotā redakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

2

GFCM

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana 192, 19.8.2011., supplemento ordinario n. 192.

3

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

supplemento ordinario n.

(4)  Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 988/2011, ar ko paredz atkāpi no Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 attiecībā uz minimālo attālumu no krasta un minimālo dziļumu, kas jāievēro laivām, kuras noteiktos Itālijas teritoriālo ūdeņu apgabalos ar zvejas vadiem zvejo stikla grunduļus (Aphia minuta) (OV L 260, 5.10.2011., 15. lpp.).

4

Aphia minuta

(5)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

5

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/108

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2408

(2015. gada 18. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 94,6 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 82,9 |
| TR | 149,4 |
| ZZ | 135,7 |
| 0709 93 10 | MA | 46,5 |
| TR | 153,0 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,7 |
| MA | 64,7 |
| TR | 52,2 |
| ZA | 48,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 20 10 | MA | 75,3 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 99,3 |
| 0805 50 10 | TR | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0808 10 80 | CA | 151,7 |
| CL | 82,8 |
| US | 163,9 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 134,9 |
| 0808 30 90 | CN | 63,2 |
| TR | 127,3 |
| ZZ | 95,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

94,6

TR

118,0

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

174,9

MA

82,9

TR

149,4

ZZ

135,7

0709 93 10

MA

46,5

TR

153,0

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

57,7

MA

64,7

TR

52,2

ZA

48,6

ZZ

55,8

0805 20 10

MA

75,3

ZZ

75,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

110,0

TR

88,5

ZZ

99,3

0805 50 10

TR

94,4

ZZ

94,4

0808 10 80

CA

151,7

CL

82,8

US

163,9

ZA

141,1

ZZ

134,9

0808 30 90

CN

63,2

TR

127,3

ZZ

95,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/110 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/110

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2409

(2015. gada 18. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotu, kas Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļai atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 536/2007 (2) ir atvērta ikgadējā tarifu kvota Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 536/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifu kvotu mājputnu gaļai un paredz tās pārvaldīšanu (OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4169

16 008 750

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/112

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2410

(2015. gada 18. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un olu albumīnu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes olu un olu albumīna nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2077 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2077, ar ko atklāj Savienības importa tarifa kvotas Ukrainas izcelsmes olām, olu produktiem un albumīniem (OV L 302, 19.11.2015., 57. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (ekvivalents – olas čaumalā kilogramos) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 375 000 |
| 09.4276 | 750 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(ekvivalents – olas čaumalā kilogramos)

09.4275

375 000

09.4276

750 000

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/114 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/114

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2411

(2015. gada 18. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, saskaņā ar tarifu kvotām, kas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozarē atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1384/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1384/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1384/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1384/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2398/96 attiecībā uz noteiktu tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu Izraēlas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu ievedumiem Kopienā (OV L 309, 27.11.2007., 40. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 800 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4091

140 000

09.4092

800 000

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/116 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/116

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/2412

(2015. gada 18. decembris),

ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam saskaņā ar tarifa kvotām, kuras cūkgaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 442/2009

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Šīs regulas I pielikuma B daļā minētās kvotas pārvalda, piemērojot vienlaicīgas izskatīšanas metodi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 442/2009 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas cūkgaļas nozares produktu importam. Šīs regulas I pielikuma B daļā minētās kvotas pārvalda, piemērojot vienlaicīgas izskatīšanas metodi.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka daudzumi, par kuriem pieteikumi netika iesniegti, un minētie daudzumi jāpieskaita nākamajam kvotas apakšperiodam noteiktajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2015. gada 1. decembra līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. martam, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka daudzumi, par kuriem pieteikumi netika iesniegti, un minētie daudzumi jāpieskaita nākamajam kvotas apakšperiodam noteiktajiem daudzumiem.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 442/2009 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 27. maija Regula (EK) Nr. 442/2009, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas cūkgaļas nozarē un nosaka to pārvaldības kārtību (OV L 129, 28.5.2009., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4038 | 25 743 750 |
| 09.4170 | 3 691 500 |
| 09.4204 | 3 468 000 |

Kārtas numurs

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(kg)

09.4038

25 743 750

09.4170

3 691 500

09.4204

3 468 000

---

LĒMUMI

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/118

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/2413

(2015. gada 9. decembris),

ar ko pagarina Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL Afghanistan/2/2015)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/279/KĀDP (2010. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL Afghanistan) (1) un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma 2010/279/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas EUPOL Afghanistan politisku kontroli un dotu tai stratēģiskus norādījumus, tostarp jo īpaši pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma 2010/279/KĀDP 10. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas EUPOL Afghanistan politisku kontroli un dotu tai stratēģiskus norādījumus, tostarp jo īpaši pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | Padome 2014. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu 2014/922/KĀDP (2), ar ko EUPOL Afghanistan termiņu pagarina līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2014. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu 2014/922/KĀDP (2), ar ko EUPOL Afghanistan termiņu pagarina līdz 2016. gada 31. decembrim.

| (3) | PDK 2015. gada 10. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/247 (3), ar ko Pia STJERNVALL kundze tika iecelta par misijas EUPOL Afghanistan vadītāju no 2015. gada 16. februāra līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

PDK 2015. gada 10. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/247 (3), ar ko Pia STJERNVALL kundze tika iecelta par misijas EUPOL Afghanistan vadītāju no 2015. gada 16. februāra līdz 2015. gada 31. decembrim.

| (4) | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ieteikusi pagarināt misijas EUPOL Afghanistan vadītājas Pia STJERNVALL kundzes pilnvaras no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(4)

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ieteikusi pagarināt misijas EUPOL Afghanistan vadītājas Pia STJERNVALL kundzes pilnvaras no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo misijas EUPOL Afghanistan vadītājas Pia STJERNVALL kundzes pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2016. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Briselē, 2015. gada 9. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 123, 19.5.2010., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/922/KĀDP (2014. gada 17. decembris), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) (OV L 363, 18.12.2014., 152. lpp.).

2

EUPOL AFGHANISTAN

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/247 (2015. gada 10. februāris) par Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) misijas vadītāja iecelšanu (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015) (OV L 41, 17.2.2015., 24. lpp.).

3

EUPOL AFGHANISTAN

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/120

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2414

(2015. gada 17. decembris)

par atsauces uz saskaņoto standartu EN 521:2006 “Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces” publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/142/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9145)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (2), 22. pantu izveidotās komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/142/EK ir paredzēts, ka gāzveida kurināmo dedzināšanas iekārtas (“iekārtas”) var laist tirgū un nodot ekspluatācijā tikai tad, ja, izmantojot paredzētajā veidā, tās neapdraud cilvēku, mājdzīvnieku un īpašuma drošību. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/142/EK ir paredzēts, ka gāzveida kurināmo dedzināšanas iekārtas (“iekārtas”) var laist tirgū un nodot ekspluatācijā tikai tad, ja, izmantojot paredzētajā veidā, tās neapdraud cilvēku, mājdzīvnieku un īpašuma drošību.

| (2) | Iekārtām ir jāatbilst pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/142/EK I pielikumā. Tiek uzskatīts, ka tās atbilst šīm prasībām, ja tās atbilst tām piemērojamiem valsts standartiem, ar kuriem īsteno saskaņotos standartus, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(2)

Iekārtām ir jāatbilst pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2009/142/EK I pielikumā. Tiek uzskatīts, ka tās atbilst šīm prasībām, ja tās atbilst tām piemērojamiem valsts standartiem, ar kuriem īsteno saskaņotos standartus, kuru atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (3) | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) 2005. gada 28. decembrī pieņēma saskaņoto standartu EN 521:2006“Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces”. Šā standarta atsauces numurs pēcāk tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) 2005. gada 28. decembrī pieņēma saskaņoto standartu EN 521:2006“Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces”. Šā standarta atsauces numurs pēcāk tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (4) | Nīderlande 2014. gada 30. jūnijā saskaņā ar Direktīvas 2009/142/EK 6. panta 1. punktu ierosināja oficiālus iebildumus pret saskaņoto standartu EN 521:2006. Oficiālie iebildumi balstījās uz novērtējumu, ka standarts pilnībā neatbilda Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2014. gada 30. jūnijā saskaņā ar Direktīvas 2009/142/EK 6. panta 1. punktu ierosināja oficiālus iebildumus pret saskaņoto standartu EN 521:2006. Oficiālie iebildumi balstījās uz novērtējumu, ka standarts pilnībā neatbilda Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām.

| (5) | Nīderlande apgalvoja, ka pēc vairākiem negadījumiem, kuros iesaistītas portatīvās plakanās gāzes plītis (horizontāla konstrukcija), un pēc attiecīgo produktu tirgus uzraudzības tika konstatēts, ka minētie produkti, tos izmantojot paredzētajā veidā, apdraud lietotāju. Konkrētāk, ja plakano gāzes plīti izmantoja ar režģi vai trauku, kura diametrs pārsniedz 180 mm, tad gāzes balona temperatūra bija daudz augstāka nekā 50 °C, kas noteikta standartā EN 521:2006, un tas radīja ugunsgrēka vai balona eksplozijas risku. Nīderlande norādīja, ka standartam EN 521:2006 noteiktie testi pilnībā neaptver visus šādu portatīvo plīšu vai līdzīgu gāzes iekārtu riskus, jo šādas iekārtas nav drošas, ja tās izmanto kopā ar lieliem traukiem, un tāpēc standarts EN 521:2006 neatbilst Direktīvas 2009/142/EK I pielikuma 1.1. un 3.1.1. punkta pamatprasībām. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande apgalvoja, ka pēc vairākiem negadījumiem, kuros iesaistītas portatīvās plakanās gāzes plītis (horizontāla konstrukcija), un pēc attiecīgo produktu tirgus uzraudzības tika konstatēts, ka minētie produkti, tos izmantojot paredzētajā veidā, apdraud lietotāju. Konkrētāk, ja plakano gāzes plīti izmantoja ar režģi vai trauku, kura diametrs pārsniedz 180 mm, tad gāzes balona temperatūra bija daudz augstāka nekā 50 °C, kas noteikta standartā EN 521:2006, un tas radīja ugunsgrēka vai balona eksplozijas risku. Nīderlande norādīja, ka standartam EN 521:2006 noteiktie testi pilnībā neaptver visus šādu portatīvo plīšu vai līdzīgu gāzes iekārtu riskus, jo šādas iekārtas nav drošas, ja tās izmanto kopā ar lieliem traukiem, un tāpēc standarts EN 521:2006 neatbilst Direktīvas 2009/142/EK I pielikuma 1.1. un 3.1.1. punkta pamatprasībām.

| (6) | Portatīvās plakanās gāzes plītis ir pārnēsājamas gāzes iekārtas ēdiena gatavošanai, un uz tām attiecas Direktīva 2009/142/EK. Tās, līdz ar vertikālajām gāzes plītīm, ir portatīvo gāzes plīšu ar tieši pieslēgtiem gāzes baloniem divi galvenie konstrukcijas tipi. Pretēji vertikālajām gāzes plītīm, kas sastāv no degļa komplekta, kas novietots virs gāzes balona vai virs šāda balona nodalījuma, plakanajām gāzes plītīm degļa komplekts ir horizontāla struktūra ar ietvertu gāzes balona nodalījumu blakus deglim. Portatīvās plakanās gāzes plītis, šķiet, veido arvien lielāku tādu pārnēsājamo gāzes plīšu tirgus daļu, kuras ir patēriņa preces un kuras parasti izmanto ģimenes atpūtas pasākumos. |
| --- | --- |

(6)

Portatīvās plakanās gāzes plītis ir pārnēsājamas gāzes iekārtas ēdiena gatavošanai, un uz tām attiecas Direktīva 2009/142/EK. Tās, līdz ar vertikālajām gāzes plītīm, ir portatīvo gāzes plīšu ar tieši pieslēgtiem gāzes baloniem divi galvenie konstrukcijas tipi. Pretēji vertikālajām gāzes plītīm, kas sastāv no degļa komplekta, kas novietots virs gāzes balona vai virs šāda balona nodalījuma, plakanajām gāzes plītīm degļa komplekts ir horizontāla struktūra ar ietvertu gāzes balona nodalījumu blakus deglim. Portatīvās plakanās gāzes plītis, šķiet, veido arvien lielāku tādu pārnēsājamo gāzes plīšu tirgus daļu, kuras ir patēriņa preces un kuras parasti izmanto ģimenes atpūtas pasākumos.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvu 2009/142/EK iekārtām jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai tās varētu droši ekspluatēt un tās neradītu draudus, tās izmantojot paredzētajā veidā. Turklāt nedrīkst rasties nestabilitāte, deformācija, bojājumi vai nodilums, kas varētu apdraudēt to drošību. Visbeidzot, tās iekārtu daļas, kuras ir paredzēts novietot grīdas vai citu virsmu tiešā tuvumā, nedrīkst sasniegt tādu temperatūru, kas radītu apdraudējumu to apkārtnē. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvu 2009/142/EK iekārtām jābūt konstruētām un izgatavotām tā, lai tās varētu droši ekspluatēt un tās neradītu draudus, tās izmantojot paredzētajā veidā. Turklāt nedrīkst rasties nestabilitāte, deformācija, bojājumi vai nodilums, kas varētu apdraudēt to drošību. Visbeidzot, tās iekārtu daļas, kuras ir paredzēts novietot grīdas vai citu virsmu tiešā tuvumā, nedrīkst sasniegt tādu temperatūru, kas radītu apdraudējumu to apkārtnē.

| (8) | Standarts EN 521:2006 attiecas uz visdažādākajām portatīvajām iekārtām, kurās dedzina tvaika spiediena sašķidrinātu naftas gāzi un kuras paredzēts izmantot ar atkārtoti neuzpildāmiem baloniem kā ēdiena gatavošanas, apgaismes un apsildes iekārtas. Ēdiena gatavošanas iekārtas, uz kurām attiecas standarts, ir, piemēram, grili, dažu veidu cepamierīces, izņemot tādas cepamierīces, ko var izmantot telpās. Standarts EN 521:2006 paredz sīki izstrādātas klauzulas un rasējumus, kas attiecas uz konstrukciju un ekspluatācijas īpašībām, kuras saistītas ar standarta piemērošanas jomā esošo portatīvo iekārtu drošību un enerģijas racionālu izmantošanu, tostarp testēšanas metodes un informācijas prasības. |
| --- | --- |

(8)

Standarts EN 521:2006 attiecas uz visdažādākajām portatīvajām iekārtām, kurās dedzina tvaika spiediena sašķidrinātu naftas gāzi un kuras paredzēts izmantot ar atkārtoti neuzpildāmiem baloniem kā ēdiena gatavošanas, apgaismes un apsildes iekārtas. Ēdiena gatavošanas iekārtas, uz kurām attiecas standarts, ir, piemēram, grili, dažu veidu cepamierīces, izņemot tādas cepamierīces, ko var izmantot telpās. Standarts EN 521:2006 paredz sīki izstrādātas klauzulas un rasējumus, kas attiecas uz konstrukciju un ekspluatācijas īpašībām, kuras saistītas ar standarta piemērošanas jomā esošo portatīvo iekārtu drošību un enerģijas racionālu izmantošanu, tostarp testēšanas metodes un informācijas prasības.

| (9) | Standarts EN 521:2006 dažādās klauzulās paredz, ka testi stabilitātes, temperatūras utt. noteikšanai jāveic ar trauku, kura diametrs ir 180 mm, lai gan tā A pielikuma A.1. tabulā (Testēšanai vajadzīgo trauku īpašības) minēti trauku izmēri no 120 mm līdz 340 mm. Turklāt iekārtai pievienotajās instrukcijās un brīdinājumzīmēs nav nevienas norādes, kas vērstu lietotāja uzmanību uz faktu, ka atļauts lietot tikai traukus ar maksimālo diametru 180 mm. |
| --- | --- |

(9)

Standarts EN 521:2006 dažādās klauzulās paredz, ka testi stabilitātes, temperatūras utt. noteikšanai jāveic ar trauku, kura diametrs ir 180 mm, lai gan tā A pielikuma A.1. tabulā (Testēšanai vajadzīgo trauku īpašības) minēti trauku izmēri no 120 mm līdz 340 mm. Turklāt iekārtai pievienotajās instrukcijās un brīdinājumzīmēs nav nevienas norādes, kas vērstu lietotāja uzmanību uz faktu, ka atļauts lietot tikai traukus ar maksimālo diametru 180 mm.

| (10) | Standartu EN 521:2006 parasti izmanto kā atsauces standartu, lai pārbaudītu portatīvo plakano gāzes plīšu atbilstību Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām. Tomēr EN 521:2006 nav nevienas klauzulas par riskiem, kas saistīti ar tādu trauku, kuru diametrs pārsniedz 180 mm, izmantošanu uz plakanām gāzes plītīm. Tajā nav brīdinājumu lietotājiem par to, ka nedrīkst izmantot lielākus traukus. Turklāt tajā nav prasību par īpašu konstrukciju (tehniskās specifikācijas), kurā ņemti vērā jaunākie tehnikas sasniegumi, lai padarītu nepraktisku tādu trauku izmantošanu, kas ir lielāki nekā tie, kuru izmantošana garantē drošību lietošanas laikā. Tādējādi tirgū pieejamajām portatīvajām plakanajām gāzes plītīm nav integrētu konstrukcijas risinājumu, kas novērstu risku, kāds var rasties, lietojot traukus, kuru diametrs ir lielāks nekā 180 mm, un tām nav pievienots attiecīgs brīdinājums vai informācija. Tomēr portatīvo plakano gāzes plīšu gāzes baloni no temperatūras viedokļa ir jutīgāki pret lielu trauku izmantošanu nekā vertikālo gāzes plīšu gāzes baloni, saistībā ar kuriem nav ziņots par negadījumiem vai citām problēmām. |
| --- | --- |

(10)

Standartu EN 521:2006 parasti izmanto kā atsauces standartu, lai pārbaudītu portatīvo plakano gāzes plīšu atbilstību Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām. Tomēr EN 521:2006 nav nevienas klauzulas par riskiem, kas saistīti ar tādu trauku, kuru diametrs pārsniedz 180 mm, izmantošanu uz plakanām gāzes plītīm. Tajā nav brīdinājumu lietotājiem par to, ka nedrīkst izmantot lielākus traukus. Turklāt tajā nav prasību par īpašu konstrukciju (tehniskās specifikācijas), kurā ņemti vērā jaunākie tehnikas sasniegumi, lai padarītu nepraktisku tādu trauku izmantošanu, kas ir lielāki nekā tie, kuru izmantošana garantē drošību lietošanas laikā. Tādējādi tirgū pieejamajām portatīvajām plakanajām gāzes plītīm nav integrētu konstrukcijas risinājumu, kas novērstu risku, kāds var rasties, lietojot traukus, kuru diametrs ir lielāks nekā 180 mm, un tām nav pievienots attiecīgs brīdinājums vai informācija. Tomēr portatīvo plakano gāzes plīšu gāzes baloni no temperatūras viedokļa ir jutīgāki pret lielu trauku izmantošanu nekā vertikālo gāzes plīšu gāzes baloni, saistībā ar kuriem nav ziņots par negadījumiem vai citām problēmām.

| (11) | Ja nav norādīts brīdinājums vai paredzētas konstrukcijas īpatnības, kas ierobežotu iespēju izmantot uz portatīvajām plakanajām gāzes plītīm izmantot traukus, kuru diametrs pārsniedz 180 mm, ir pamatoti uzskatīt, ka patērētāji, gatavojot ēdienu ģimenei, var izmantot lielākus traukus. Viņu rīcība ir uzskatāma par saprātīgi paredzamu, un tāpēc tā ir uzskatāma par “parasto izmantošanu” Direktīvas 2009/142/EK nozīmē. Daži ražotāji pēc savas iniciatīvas jau ņem vērā šo praksi un savām iekārtām pievieno brīdinājumu lietotājiem neizmantot traukus, kuru diametrs pārsniedz 180 mm. |
| --- | --- |

(11)

Ja nav norādīts brīdinājums vai paredzētas konstrukcijas īpatnības, kas ierobežotu iespēju izmantot uz portatīvajām plakanajām gāzes plītīm izmantot traukus, kuru diametrs pārsniedz 180 mm, ir pamatoti uzskatīt, ka patērētāji, gatavojot ēdienu ģimenei, var izmantot lielākus traukus. Viņu rīcība ir uzskatāma par saprātīgi paredzamu, un tāpēc tā ir uzskatāma par “parasto izmantošanu” Direktīvas 2009/142/EK nozīmē. Daži ražotāji pēc savas iniciatīvas jau ņem vērā šo praksi un savām iekārtām pievieno brīdinājumu lietotājiem neizmantot traukus, kuru diametrs pārsniedz 180 mm.

| (12) | No standarta EN 521:2006 satura izriet, ka tajā nav ņemtas vērā portatīvo plakano gāzes plīšu īpatnības. Tajā ir tikai rasējumi un testi, kas attiecas uz vertikālajām gāzes plītīm. Tas atspoguļo situāciju laikā, kad tas tika pieņemts, jo šāda veida portatīvās gāzes plītis vēl nebija nonākušas tirgū. Tādējādi standartā EN 521:2006 ir paredzēts aptvert tikai vertikālās gāzes plītis, nevis plakanās konstrukcijas, pret kurām ir vērsts Nīderlandes oficiālais iebildums. Tomēr tas nav atspoguļots ne tā darbības jomas aprakstā, ne arī kādās citās klauzulās. Tas rada risku, ka ražotājiem, pilnvarotajām iestādēm un citām iesaistītajām personām nav skaidrības par to, kāda ir standarta EN 521:2006 darbības joma. |
| --- | --- |

(12)

No standarta EN 521:2006 satura izriet, ka tajā nav ņemtas vērā portatīvo plakano gāzes plīšu īpatnības. Tajā ir tikai rasējumi un testi, kas attiecas uz vertikālajām gāzes plītīm. Tas atspoguļo situāciju laikā, kad tas tika pieņemts, jo šāda veida portatīvās gāzes plītis vēl nebija nonākušas tirgū. Tādējādi standartā EN 521:2006 ir paredzēts aptvert tikai vertikālās gāzes plītis, nevis plakanās konstrukcijas, pret kurām ir vērsts Nīderlandes oficiālais iebildums. Tomēr tas nav atspoguļots ne tā darbības jomas aprakstā, ne arī kādās citās klauzulās. Tas rada risku, ka ražotājiem, pilnvarotajām iestādēm un citām iesaistītajām personām nav skaidrības par to, kāda ir standarta EN 521:2006 darbības joma.

| (13) | Pamatojoties uz EN 521:2006, kā arī uz Nīderlandes un pārējo dalībvalstu, CEN un ražošanas nozares sniegto informāciju un pēc apspriešanās ar Gāzes iekārtu darba grupu, tika panākta vienošanās, ka, tā kā standartā EN 521:2006 nav noteikumu, kas īpaši attiektos uz portatīvo plakano gāzes plīšu īpatnībām un saistītajiem riskiem, standarts neatbilst Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām attiecībā uz šāda veida iekārtām. Tādēļ portatīvo plakano gāzes plīšu ražotājiem būtu jānodrošina, ka to iekārtas atbilst Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām, izmantojot citus līdzekļus, kas tiek verificēti atbilstības novērtējuma laikā. EK tipa pārbaudes sertifikāti attiecībā uz šādām iekārtām, kuri jau ir izsniegti, pamatojoties uz atbilstības prezumpciju Direktīvai 2009/142/EK, būtu jāpārskata, lai pārbaudītu, vai attiecīgās iekārtas atbilst šīs direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz EN 521:2006, kā arī uz Nīderlandes un pārējo dalībvalstu, CEN un ražošanas nozares sniegto informāciju un pēc apspriešanās ar Gāzes iekārtu darba grupu, tika panākta vienošanās, ka, tā kā standartā EN 521:2006 nav noteikumu, kas īpaši attiektos uz portatīvo plakano gāzes plīšu īpatnībām un saistītajiem riskiem, standarts neatbilst Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām attiecībā uz šāda veida iekārtām. Tādēļ portatīvo plakano gāzes plīšu ražotājiem būtu jānodrošina, ka to iekārtas atbilst Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām, izmantojot citus līdzekļus, kas tiek verificēti atbilstības novērtējuma laikā. EK tipa pārbaudes sertifikāti attiecībā uz šādām iekārtām, kuri jau ir izsniegti, pamatojoties uz atbilstības prezumpciju Direktīvai 2009/142/EK, būtu jāpārskata, lai pārbaudītu, vai attiecīgās iekārtas atbilst šīs direktīvas pamatprasībām.

| (14) | Standarta EN 521:2006 atsauces numuru jāturpina publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo nav radušās problēmas ar šā standarta atbilstību Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām attiecībā uz iekārtām, kuras ir tā darbības jomā. Tomēr, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību par standarta EN 521:2006 darbības jomas tvērumu un tādējādi arī par atbilstības prezumpcijas tvērumu, publikācijai būtu jāpievieno brīdinājums, ar kuru tiek pievērsta uzmanība tam, ka standarts EN 521:2006 neattiecas uz portatīvām plakanām gāzes plītīm, |
| --- | --- |

(14)

Standarta EN 521:2006 atsauces numuru jāturpina publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo nav radušās problēmas ar šā standarta atbilstību Direktīvas 2009/142/EK pamatprasībām attiecībā uz iekārtām, kuras ir tā darbības jomā. Tomēr, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību par standarta EN 521:2006 darbības jomas tvērumu un tādējādi arī par atbilstības prezumpcijas tvērumu, publikācijai būtu jāpievieno brīdinājums, ar kuru tiek pievērsta uzmanība tam, ka standarts EN 521:2006 neattiecas uz portatīvām plakanām gāzes plītīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atsauci uz saskaņoto standartu EN 521:2006 “Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces” nesvītro no publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Standarta EN 521:2006 atsauces numura publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pievieno brīdinājumu, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  OV L 330, 16.12.2009., 10. lpp.

1

(2)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

2

(3)  Komisijas paziņojums, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/142/EK par iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (OV C 349, 22.12.2010., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem

| ESI (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 521:2006 “Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces” | EN 521:1998
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2009.) |
| Brīdinājums
   (2). Šī publikācija neattiecas uz portatīvām plakanām gāzes plītīm (3). |

ESI (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN 521:2006 “Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces”

EN 521:1998

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2009.)

Brīdinājums
   (2). Šī publikācija neattiecas uz portatīvām plakanām gāzes plītīm (3).

---

(1)  ESI: Eiropas standartizācijas iestāde:

| — | CEN:
  Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles, BELGIQUE, tālr.: +32 25500811, fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN:
  Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles, BELGIQUE, tālr.: +32 25500811, fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu).

(2)  Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2414 par atsauces uz saskaņoto standartu EN 521:2006 “Specifikācijas izlejamās sašķidrinātās naftas gāzes ierīcēm. Portatīvās tvaika spiediena sašķidrinātās naftas gāzes ierīces” publicēšanu ar ierobežojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/142/EK (OV L 333, 19.12.2015., 120. lpp.).

(3)  Plakanās gāzes plītis sastāv no degļa komplekta, kas uzstādīts uz horizontālas struktūras, kurā blakus deglim ir iebūvēts nodalījums gāzes balonam.

1. piezīme. Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums, ko noteikusi Eiropas standartizācijas iestāde, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

2.1. piezīme. Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/124

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2415

(2015. gada 17. decembris)

par grozīto satiksmes sadales noteikumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. pantu attiecībā uz lidostām Milāna Malpensa, Milāna Linate un Orio al Serio (Bergāmo)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9177)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (1) un jo īpaši tās 19. panta 3. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2015. gada 21. aprīļa vēstuli, kas Komisijā saņemta 2015. gada 21. aprīlī, Itālijas iestādes informēja Komisiju atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punktam par Ministra 2014. gada 1. oktobra dekrētu Nr. 395, ar ko groza 2000. gada 3. marta Dekrētu Nr. 15 par gaisa satiksmes sadali Milānas lidostu sistēmā, ar grozījumiem (2) (turpmāk “Lupi dekrēts”). Ar 2014. gada 5. novembra un 2015. gada 18. marta vēstulēm Itālijas iestādes sniedza sīkāku informāciju par Lupi dekrētu. Ar 2015. gada 5. septembra vēstuli Komisija pieprasīja papildu informāciju, un Itālijas iestādes sniedza atbildi 2015. gada 25. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2015. gada 21. aprīļa vēstuli, kas Komisijā saņemta 2015. gada 21. aprīlī, Itālijas iestādes informēja Komisiju atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punktam par Ministra 2014. gada 1. oktobra dekrētu Nr. 395, ar ko groza 2000. gada 3. marta Dekrētu Nr. 15 par gaisa satiksmes sadali Milānas lidostu sistēmā, ar grozījumiem (2) (turpmāk “Lupi dekrēts”). Ar 2014. gada 5. novembra un 2015. gada 18. marta vēstulēm Itālijas iestādes sniedza sīkāku informāciju par Lupi dekrētu. Ar 2015. gada 5. septembra vēstuli Komisija pieprasīja papildu informāciju, un Itālijas iestādes sniedza atbildi 2015. gada 25. septembra vēstulē.

| (2) | Milānas lidostu sistēma aptver šādas lidostas: Malpensa, Linate un Orio al Serio (Bergāmo). |
| --- | --- |

(2)

Milānas lidostu sistēma aptver šādas lidostas: Malpensa, Linate un Orio al Serio (Bergāmo).

2.   PRIEKŠVĒSTURE UN PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Bersani dekrēts un Bersani 2. dekrēts

| (3) | Komisijas 2000. gada 21. decembra lēmumā (3) Komisija paziņoja, ka Milānas lidostu sistēmas satiksmes sadales noteikumi, kas izklāstīti Infrastruktūras un transporta ministra 2000. gada 3. marta dekrētā (4) (turpmāk “Bersani dekrēts”), ir saderīgi ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2408/92 (5). Minētā regula tikmēr tikusi atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008. Komisijas lēmums tika pieņemts ar nosacījumu, ka šie noteikumi tiks grozīti tā, kā norādīts Itālijas iestāžu 2000. gada 4. decembra vēstulē. Grozījumi tika izdarīti ar Infrastruktūras un transporta ministra 2001. gada 5. janvāra dekrētu (6) (turpmāk “Bersani 2. dekrēts”). |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2000. gada 21. decembra lēmumā (3) Komisija paziņoja, ka Milānas lidostu sistēmas satiksmes sadales noteikumi, kas izklāstīti Infrastruktūras un transporta ministra 2000. gada 3. marta dekrētā (4) (turpmāk “Bersani dekrēts”), ir saderīgi ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2408/92 (5). Minētā regula tikmēr tikusi atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008. Komisijas lēmums tika pieņemts ar nosacījumu, ka šie noteikumi tiks grozīti tā, kā norādīts Itālijas iestāžu 2000. gada 4. decembra vēstulē. Grozījumi tika izdarīti ar Infrastruktūras un transporta ministra 2001. gada 5. janvāra dekrētu (6) (turpmāk “Bersani 2. dekrēts”).

| (4) | Bersani dekrēta un Bersani 2. dekrēta mērķis bija nodrošināt Milānas Malpensas lidostas pilna attīstības potenciāla realizāciju, padarot to par starptautisku transporta mezglu, vienlaikus raksturojot Milānas Linates lidostu kā lidostu, kas piemērota pakalpojumiem “no punkta uz punktu”. Šim nolūkam Bersani dekrētā un Bersani 2. dekrētā bija iekļauti vairāki noteikumi; konkrētāk, tie noteica ierobežojumus attiecībā uz Milānas Linates lidostas ikdienas turp–atpakaļ reisu skaitu uz ES lidostām, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu, šādi:






  — | viens ikdienas turp–atpakaļ reiss vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 350 000 līdz 700 000 pasažieru, |
| --- | --- | --- |

(4)

Bersani dekrēta un Bersani 2. dekrēta mērķis bija nodrošināt Milānas Malpensas lidostas pilna attīstības potenciāla realizāciju, padarot to par starptautisku transporta mezglu, vienlaikus raksturojot Milānas Linates lidostu kā lidostu, kas piemērota pakalpojumiem “no punkta uz punktu”. Šim nolūkam Bersani dekrētā un Bersani 2. dekrētā bija iekļauti vairāki noteikumi; konkrētāk, tie noteica ierobežojumus attiecībā uz Milānas Linates lidostas ikdienas turp–atpakaļ reisu skaitu uz ES lidostām, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu, šādi:

—

viens ikdienas turp–atpakaļ reiss vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 350 000 līdz 700 000 pasažieru,

| — | divi ikdienas turp–atpakaļ reisi vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 700 000 līdz 1 400 000 pasažieru, |
| --- | --- |

—

divi ikdienas turp–atpakaļ reisi vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 700 000 līdz 1 400 000 pasažieru,

| — | trīs ikdienas turp–atpakaļ reisi vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 1 400 000 līdz 2 800 000 pasažieru, |
| --- | --- |

—

trīs ikdienas turp–atpakaļ reisi vienam gaisa pārvadātājam maršrutos, kur pasažieru plūsma ir no 1 400 000 līdz 2 800 000 pasažieru,

| — | bez ierobežojumiem tiem maršrutiem, kuros pasažieru plūsma pārsniedz 2 800 000 pasažieru. |
| --- | --- |

—

bez ierobežojumiem tiem maršrutiem, kuros pasažieru plūsma pārsniedz 2 800 000 pasažieru.

| (5) | Kopienas gaisa pārvadātājiem ir tiesības saskaņā ar iepriekš tekstā norādīto kārtību nodrošināt no Linates lidostas vienu ikdienas turp–atpakaļ reisu, izmantojot divas laika nišas, uz lidostu sistēmām vai atsevišķām lidostām, kas atrodas “1. mērķa” reģionos un kurās reģistrētā pasažieru plūsma 1999. gadā bija mazāka par 350 000 pasažieru Milānas lidostas sistēmā. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas gaisa pārvadātājiem ir tiesības saskaņā ar iepriekš tekstā norādīto kārtību nodrošināt no Linates lidostas vienu ikdienas turp–atpakaļ reisu, izmantojot divas laika nišas, uz lidostu sistēmām vai atsevišķām lidostām, kas atrodas “1. mērķa” reģionos un kurās reģistrētā pasažieru plūsma 1999. gadā bija mazāka par 350 000 pasažieru Milānas lidostas sistēmā.

| (6) | Bersani 2. dekrētā ir norādīts, ka visām Eiropas galvaspilsētām uz Linates lidostu būs vismaz viens turp–atpakaļ reiss dienā un ka Kopienas lidostas ar ikgadējo satiksmi, kas pārsniedz 40 miljonus pasažieru, 1999. gadā tiks savienotas ar Linates lidostu ar vismaz diviem turp–atpakaļ reisiem dienā. |
| --- | --- |

(6)

Bersani 2. dekrētā ir norādīts, ka visām Eiropas galvaspilsētām uz Linates lidostu būs vismaz viens turp–atpakaļ reiss dienā un ka Kopienas lidostas ar ikgadējo satiksmi, kas pārsniedz 40 miljonus pasažieru, 1999. gadā tiks savienotas ar Linates lidostu ar vismaz diviem turp–atpakaļ reisiem dienā.

| (7) | Ar Bersani dekrētu un Bersani 2. dekrētu Milānas Linates lidosta tika noteikta par vienejas gaisa kuģu lidostu savienojumiem “no punkta uz punktu” tikai ES teritorijā. |
| --- | --- |

(7)

Ar Bersani dekrētu un Bersani 2. dekrētu Milānas Linates lidosta tika noteikta par vienejas gaisa kuģu lidostu savienojumiem “no punkta uz punktu” tikai ES teritorijā.

2.2.   Lupi dekrēts

| (8) | Ar Lupi dekrētu Bersani dekrētā un Bersani 2. dekrētā tika izdarīti grozījumi, atceļot visus ierobežojumus attiecībā uz ikdienas turp–atpakaļ reisiem uz ES lidostām, kuri noteikti, pamatojoties uz noteikto pasažieru plūsmas apjomu Milānas Linates lidostā. Pārējie ierobežojumi, kas ieviesti Milānas Linates lidostā (vienejas gaisa kuģi, savienojumi “no punkta uz punktu” Eiropas Savienības teritorijā) paliek spēkā. |
| --- | --- |

(8)

Ar Lupi dekrētu Bersani dekrētā un Bersani 2. dekrētā tika izdarīti grozījumi, atceļot visus ierobežojumus attiecībā uz ikdienas turp–atpakaļ reisiem uz ES lidostām, kuri noteikti, pamatojoties uz noteikto pasažieru plūsmas apjomu Milānas Linates lidostā. Pārējie ierobežojumi, kas ieviesti Milānas Linates lidostā (vienejas gaisa kuģi, savienojumi “no punkta uz punktu” Eiropas Savienības teritorijā) paliek spēkā.

| (9) | Itālijas iestādes skaidroja, ka šo grozījumu cēlonis ir nepieciešamība atcelt ierobežojumus, kuru pamatā ir kritēriji, kas vairs nav aktuāli un nav piemēroti, un ļaut gaisa pārvadātājiem, kuriem ir laika nišas Milānas Linates lidostā, tās izmantot iespējami efektīvi. Tam būtu jāpalīdz Itālijas un Eiropas lidostu sistēmām kāpināt efektivitāti gan uzņēmumu, gan pasažieru interesēs. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas iestādes skaidroja, ka šo grozījumu cēlonis ir nepieciešamība atcelt ierobežojumus, kuru pamatā ir kritēriji, kas vairs nav aktuāli un nav piemēroti, un ļaut gaisa pārvadātājiem, kuriem ir laika nišas Milānas Linates lidostā, tās izmantot iespējami efektīvi. Tam būtu jāpalīdz Itālijas un Eiropas lidostu sistēmām kāpināt efektivitāti gan uzņēmumu, gan pasažieru interesēs.

| (10) | Lupi dekrēts (Ministra dekrēts Nr. 395) tika parakstīts 2014. gada 1. oktobrī un publicēts 2014. gada 11. oktobrī, tieši pirms Starptautiskās gaisa transporta asociācijas noteiktā 2014./2015. gada ziemas satiksmes perioda, kas sākās 2014. gada 26. oktobrī. Lupi dekrēts ir piemērojams no 2014./2015. gada ziemas satiksmes perioda sākuma. |
| --- | --- |

(10)

Lupi dekrēts (Ministra dekrēts Nr. 395) tika parakstīts 2014. gada 1. oktobrī un publicēts 2014. gada 11. oktobrī, tieši pirms Starptautiskās gaisa transporta asociācijas noteiktā 2014./2015. gada ziemas satiksmes perioda, kas sākās 2014. gada 26. oktobrī. Lupi dekrēts ir piemērojams no 2014./2015. gada ziemas satiksmes perioda sākuma.

| (11) | Pirms Lupi dekrēta pieņemšanas Itālija nav konsultējusies ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(11)

Pirms Lupi dekrēta pieņemšanas Itālija nav konsultējusies ar ieinteresētajām personām.

3.   KOMISIJAI IESNIEGTĀS IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (12) | Komisija Itālijas iestāžu iesniegto grozīto satiksmes sadales noteikumu kopsavilkumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Komisija Itālijas iestāžu iesniegto grozīto satiksmes sadales noteikumu kopsavilkumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (13) | Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, kas izvēlējās saglabāt anonimitāti. Komisija nosūtīja piezīmju kopsavilkumu Itālijas iestādēm, lai saņemtu Itālijas iestāžu komentāru. |
| --- | --- |

(13)

Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, kas izvēlējās saglabāt anonimitāti. Komisija nosūtīja piezīmju kopsavilkumu Itālijas iestādēm, lai saņemtu Itālijas iestāžu komentāru.

3.1.   Pirmā ieinteresētā persona

| (14) | Pirmā ieinteresētā persona norādīja, ka Itālijas iestādes pirms grozīto satiksmes sadales noteikumu pieņemšanas nav par tiem apspriedušās ar visiem attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem vai lidostām. Tāpēc, kā norāda tā pati ieinteresētā persona, tikai daži gaisa pārvadātāji, kuri zinājuši par gaidāmajām izmaiņām, ir varējuši izmantot elastību, kas tika ieviesta ar jauno dekrētu, un laikus sagatavot plānus 2014./2015. gada ziemas satiksmes periodam. |
| --- | --- |

(14)

Pirmā ieinteresētā persona norādīja, ka Itālijas iestādes pirms grozīto satiksmes sadales noteikumu pieņemšanas nav par tiem apspriedušās ar visiem attiecīgajiem gaisa pārvadātājiem vai lidostām. Tāpēc, kā norāda tā pati ieinteresētā persona, tikai daži gaisa pārvadātāji, kuri zinājuši par gaidāmajām izmaiņām, ir varējuši izmantot elastību, kas tika ieviesta ar jauno dekrētu, un laikus sagatavot plānus 2014./2015. gada ziemas satiksmes periodam.

| (15) | Pirmā ieinteresētā persona norādīja arī to, ka Itālijas iestādes nav ievērojušas savas saistības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 nepiemērot satiksmes sadales noteikumu izmaiņas, pirms Komisija tās apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(15)

Pirmā ieinteresētā persona norādīja arī to, ka Itālijas iestādes nav ievērojušas savas saistības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 nepiemērot satiksmes sadales noteikumu izmaiņas, pirms Komisija tās apstiprinājusi.

| (16) | Turklāt pirmā ieinteresētā persona savās piezīmēs pievērsās laika nišu sadalījumam Milānas Linates lidostā. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt pirmā ieinteresētā persona savās piezīmēs pievērsās laika nišu sadalījumam Milānas Linates lidostā.

3.2.   Otrā ieinteresētā persona

| (17) | Otrā ieinteresētā persona norādīja, ka Lupi dekrēta pieņemšanas laiks ļāva dažiem gaisa pārvadātājiem tūlītēji ieviest jaunus maršrutus no Linates lidostas bez pienācīgas apspriešanās ar citiem gaisa pārvadātājiem, kas darbojas Linates lidostā, vai pat neinformējot minētos pārvadātājus. |
| --- | --- |

(17)

Otrā ieinteresētā persona norādīja, ka Lupi dekrēta pieņemšanas laiks ļāva dažiem gaisa pārvadātājiem tūlītēji ieviest jaunus maršrutus no Linates lidostas bez pienācīgas apspriešanās ar citiem gaisa pārvadātājiem, kas darbojas Linates lidostā, vai pat neinformējot minētos pārvadātājus.

| (18) | Otrā ieinteresētā persona turklāt norādīja, ka Lupi dekrēta paziņošana Komisijai notikusi vairāk nekā 7 mēnešus vēlāk par tā publicēšanu. |
| --- | --- |

(18)

Otrā ieinteresētā persona turklāt norādīja, ka Lupi dekrēta paziņošana Komisijai notikusi vairāk nekā 7 mēnešus vēlāk par tā publicēšanu.

| (19) | Bez tam otrā ieinteresētā persona savās piezīmēs pauda, ka Lupi dekrēts ir saistīts ar īpašām priekšrocībām tādiem gaisa pārvadātājiem kā Etihad, Alitalia un tās Eiropas kapitāla partneriem, jo gaisa pārvadātājam Alitalia pieder lielākā daļa laika nišu, tādējādi Lupi dekrēts var izraisīt būtiskus konkurences traucējumus par labu Alitalia. Otrā ieinteresētā persona aicināja Komisiju nekavējoties atcelt Lupi dekrētu. |
| --- | --- |

(19)

Bez tam otrā ieinteresētā persona savās piezīmēs pauda, ka Lupi dekrēts ir saistīts ar īpašām priekšrocībām tādiem gaisa pārvadātājiem kā Etihad, Alitalia un tās Eiropas kapitāla partneriem, jo gaisa pārvadātājam Alitalia pieder lielākā daļa laika nišu, tādējādi Lupi dekrēts var izraisīt būtiskus konkurences traucējumus par labu Alitalia. Otrā ieinteresētā persona aicināja Komisiju nekavējoties atcelt Lupi dekrētu.

4.   REGULAS (EK) NR. 1008/2008 19. PANTA NOTEIKUMI

| (20) | Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalsts pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām bez diskriminācijas attiecībā uz galamērķiem Kopienas teritorijā vai gaisa pārvadātāja valstspiederību vai identitāti drīkst regulēt gaisa satiksmes sadali starp lidostām, kas apkalpo vienu pilsētu vai konurbāciju. Tajā pašā punktā ir noteikti īpaši satiksmes sadales nosacījumi. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktā noteikts, ka dalībvalsts pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām bez diskriminācijas attiecībā uz galamērķiem Kopienas teritorijā vai gaisa pārvadātāja valstspiederību vai identitāti drīkst regulēt gaisa satiksmes sadali starp lidostām, kas apkalpo vienu pilsētu vai konurbāciju. Tajā pašā punktā ir noteikti īpaši satiksmes sadales nosacījumi.

| (21) | Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punktā ir paredzēts, ka attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par tās nodomiem regulēt gaisa satiksmes sadali vai mainīt atsevišķu spēkā esošu satiksmes sadales noteikumu. Tajā paredzēts arī, ka Komisija pārbauda 19. panta 2. punkta piemērošanu un sešos mēnešos pēc informācijas saņemšanas no dalībvalsts, apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu, pieņem lēmumu par to, vai dalībvalsts drīkst piemērot pasākumus. Tajā minēts arī, ka Komisija savu lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un pasākumus nepiemēro pirms Komisijas apstiprinājuma publicēšanas. |
| --- | --- |

(21)

Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punktā ir paredzēts, ka attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par tās nodomiem regulēt gaisa satiksmes sadali vai mainīt atsevišķu spēkā esošu satiksmes sadales noteikumu. Tajā paredzēts arī, ka Komisija pārbauda 19. panta 2. punkta piemērošanu un sešos mēnešos pēc informācijas saņemšanas no dalībvalsts, apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu, pieņem lēmumu par to, vai dalībvalsts drīkst piemērot pasākumus. Tajā minēts arī, ka Komisija savu lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un pasākumus nepiemēro pirms Komisijas apstiprinājuma publicēšanas.

5.   NOVĒRTĒJUMS

| (22) | Lupi dekrēts maina satiksmes sadales noteikumus Milānas lidostu sistēmā, atceļot Linates lidostā pastāvošos ierobežojumus attiecībā uz ikdienas reisu skaitu uz ES lidostām, kuri noteikti, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu. Tādējādi šis dekrēts uzskatāms par spēkā esoša satiksmes sadales noteikuma izmaiņām Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Lupi dekrēts maina satiksmes sadales noteikumus Milānas lidostu sistēmā, atceļot Linates lidostā pastāvošos ierobežojumus attiecībā uz ikdienas reisu skaitu uz ES lidostām, kuri noteikti, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu. Tādējādi šis dekrēts uzskatāms par spēkā esoša satiksmes sadales noteikuma izmaiņām Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 3. punkta nozīmē.

| (23) | Itālijas iestādes pauž, ka Lupi dekrēts nav uzskatāms par spēkā esoša satiksmes sadales noteikuma izmaiņām, jo Lupi dekrēts nebija iecerēts kā pasākums, kura mērķis ir izmainīt gaisa satiksmi Milānas lidostu sistēmā. Lupi dekrēts tikai atceļ pakalpojumu sniegšanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

(23)

Itālijas iestādes pauž, ka Lupi dekrēts nav uzskatāms par spēkā esoša satiksmes sadales noteikuma izmaiņām, jo Lupi dekrēts nebija iecerēts kā pasākums, kura mērķis ir izmainīt gaisa satiksmi Milānas lidostu sistēmā. Lupi dekrēts tikai atceļ pakalpojumu sniegšanas ierobežojumus.

| (24) | Komisija šim argumentam nepiekrīt. Ierobežojumi attiecībā uz ikdienas turp–atpakaļ reisu skaitu uz ES lidostām, kuras izraudzītas, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu, ir daļa no satiksmes sadales noteikuma, jo tādējādi paredzēts piešķirt gaisa pārvadāšanas pakalpojumus, uz kuriem ierobežojumi neattiecas, citai lidostai Milānas lidostu sistēmā. Komisija apstiprināja šo satiksmes sadales noteikumu 2000. gadā. Atceļot kādu šā sadales noteikuma elementu, veidojas minētā noteikuma izmaiņas. |
| --- | --- |

(24)

Komisija šim argumentam nepiekrīt. Ierobežojumi attiecībā uz ikdienas turp–atpakaļ reisu skaitu uz ES lidostām, kuras izraudzītas, pamatojoties uz pasažieru plūsmas apjomu, ir daļa no satiksmes sadales noteikuma, jo tādējādi paredzēts piešķirt gaisa pārvadāšanas pakalpojumus, uz kuriem ierobežojumi neattiecas, citai lidostai Milānas lidostu sistēmā. Komisija apstiprināja šo satiksmes sadales noteikumu 2000. gadā. Atceļot kādu šā sadales noteikuma elementu, veidojas minētā noteikuma izmaiņas.

| (25) | Itālijas iestādes nav apspriedušās ar ieinteresētajām personām pirms Lupi dekrēta pieņemšanas. Tādējādi tās nav izpildījušas saistības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(25)

Itālijas iestādes nav apspriedušās ar ieinteresētajām personām pirms Lupi dekrēta pieņemšanas. Tādējādi tās nav izpildījušas saistības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktā.

| (26) | Itālijas iestādes uzskata, ka tām nebija jāapspriežas ar ieinteresētajām trešām personām, jo Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punkts pieprasa apspriešanos ar ieinteresētajām personām tad, kad dalībvalsts plāno “regulēt” satiksmi, t. i., pirms satiksmes sadales noteikuma izveides, nevis noteikuma grozījumu gadījumā. Komisija šim apgalvojumam nepiekrīt. Satiksmes sadales noteikuma grozījums nozīmē, ka grozītais noteikums atšķiras no iepriekš piemērojamā noteikuma. Ņemot vērā 19. panta loģiku, šādas (plānotās) izmaiņas juridiskajā situācijā nav fundamentāli atšķirīgas no izmaiņām, kas rastos jauna noteikuma ieviešanas gadījumā. Tieši juridiskās situācijas izmaiņas pamato valsts iestāžu pienākumu apspriesties ar ieinteresētajām personām, tāpat kā tās rada iestādēm pienākumu paziņot par lietas būtību Komisijai. Tādējādi interpretējams, ka 19. panta 2. punkta termins “regulēt” attiecināms arī uz satiksmes sadales noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

(26)

Itālijas iestādes uzskata, ka tām nebija jāapspriežas ar ieinteresētajām trešām personām, jo Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punkts pieprasa apspriešanos ar ieinteresētajām personām tad, kad dalībvalsts plāno “regulēt” satiksmi, t. i., pirms satiksmes sadales noteikuma izveides, nevis noteikuma grozījumu gadījumā. Komisija šim apgalvojumam nepiekrīt. Satiksmes sadales noteikuma grozījums nozīmē, ka grozītais noteikums atšķiras no iepriekš piemērojamā noteikuma. Ņemot vērā 19. panta loģiku, šādas (plānotās) izmaiņas juridiskajā situācijā nav fundamentāli atšķirīgas no izmaiņām, kas rastos jauna noteikuma ieviešanas gadījumā. Tieši juridiskās situācijas izmaiņas pamato valsts iestāžu pienākumu apspriesties ar ieinteresētajām personām, tāpat kā tās rada iestādēm pienākumu paziņot par lietas būtību Komisijai. Tādējādi interpretējams, ka 19. panta 2. punkta termins “regulēt” attiecināms arī uz satiksmes sadales noteikumu grozījumiem.

| (27) | Itālijas iestādes argumentē, ka apspriešanās nebija nepieciešama pēc būtības, jo Lupi dekrēts vienādā mērā nodrošināja labumu visiem gaisa pārvadātājiem, kuriem ir laika nišas Linates lidostā. Komisija vēlas atzīmēt, ka šā argumenta pamatā ir iespējamie secinājumi, kas tiks izdarīti, ņemot vērā piezīmes, kuras ieinteresētajām personām ir tiesības izteikt. Pēc definīcijas tas nevar anulēt Itālijas pienākumu vispirms apspriesties ar ieinteresētajām personām, pirms izdarīt kādus secinājumus. |
| --- | --- |

(27)

Itālijas iestādes argumentē, ka apspriešanās nebija nepieciešama pēc būtības, jo Lupi dekrēts vienādā mērā nodrošināja labumu visiem gaisa pārvadātājiem, kuriem ir laika nišas Linates lidostā. Komisija vēlas atzīmēt, ka šā argumenta pamatā ir iespējamie secinājumi, kas tiks izdarīti, ņemot vērā piezīmes, kuras ieinteresētajām personām ir tiesības izteikt. Pēc definīcijas tas nevar anulēt Itālijas pienākumu vispirms apspriesties ar ieinteresētajām personām, pirms izdarīt kādus secinājumus.

| (28) | Itālijas iestādes ir norādījušas, ka tās ir gatavas šādu apspriešanos rīkot tagad. Tomēr skaidrības labad būtu jāuzsver, ka pēc šādas apspriešanās būtu jāpieņem jauns akts, kurā tiktu ņemtas vērā iesniegtās piezīmes. Šāds jauns akts būtu neizbēgams arī tad, ja pēc apspriešanās Itālijas iestādes turpinātu uzskatīt, ka ar Lupi dekrētu grozītais noteikums ir adekvāts. |
| --- | --- |

(28)

Itālijas iestādes ir norādījušas, ka tās ir gatavas šādu apspriešanos rīkot tagad. Tomēr skaidrības labad būtu jāuzsver, ka pēc šādas apspriešanās būtu jāpieņem jauns akts, kurā tiktu ņemtas vērā iesniegtās piezīmes. Šāds jauns akts būtu neizbēgams arī tad, ja pēc apspriešanās Itālijas iestādes turpinātu uzskatīt, ka ar Lupi dekrētu grozītais noteikums ir adekvāts.

6.   SECINĀJUMS

| (29) | Pretēji Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktam Itālijas iestādes nav apspriedušās ar ieinteresētajām personām pirms Milānas lidostu sistēmas satiksmes sadales noteikumu grozīšanas. |
| --- | --- |

(29)

Pretēji Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktam Itālijas iestādes nav apspriedušās ar ieinteresētajām personām pirms Milānas lidostu sistēmas satiksmes sadales noteikumu grozīšanas.

| (30) | Tāpēc Komisijai 2015. gada 21. aprīlī paziņotos pasākumus, kas paredzēti Ministra 2014. gada 1. oktobra dekrētā Nr. 395, ar kuru groza 2000. gada 3. marta Dekrētu Nr. 15 par gaisa satiksmes sadali Milānas lidostu sistēmā (ar grozījumiem), apstiprināt nevar. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Komisijai 2015. gada 21. aprīlī paziņotos pasākumus, kas paredzēti Ministra 2014. gada 1. oktobra dekrētā Nr. 395, ar kuru groza 2000. gada 3. marta Dekrētu Nr. 15 par gaisa satiksmes sadali Milānas lidostu sistēmā (ar grozījumiem), apstiprināt nevar.

| (31) | Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantā minētā komiteja, |
| --- | --- |

(31)

Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijai 2015. gada 21. aprīlī paziņotie pasākumi, kas paredzēti Ministra 2014. gada 1. oktobra dekrētā Nr. 395, ar kuru groza 2000. gada 3. marta Dekrētu Nr. 15 par gaisa satiksmes sadali Milānas lidostu sistēmā, netiek apstiprināti.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

1

(2)  Itālijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 237, 2014. gada 11. oktobris.

2

(3)  OV L 58, 28.2.2001., 29. lpp.

3

(4)  Itālijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 60, 2000. gada 13. marts.

4

(5)  Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp.). Attiecībā uz atcelšanu sk. Regulas (EK) Nr. 1008/2008 27. pantu.

5

(6)  Itālijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 14, 2001. gada 18. janvāris.

6

(7)  OV C 183, 4.6.2015., 4. lpp.

7

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/128

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2416

(2015. gada 17. decembris),

ar ko konkrētus Amerikas Savienoto Valstu apgabalus atzīst par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9185)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punkts paredz īpašas prasības attiecībā uz konkrētu valstu izcelsmes konkrētu augu produktu un citu objektu ievešanu Savienībā. Viena no šīm īpašajām prasībām ir prasība pēc oficiāla apliecinājuma, ka šo augu produktu un citu objektu izcelsme ir apgabalā, kas ir atzīts par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punkts paredz īpašas prasības attiecībā uz konkrētu valstu izcelsmes konkrētu augu produktu un citu objektu ievešanu Savienībā. Viena no šīm īpašajām prasībām ir prasība pēc oficiāla apliecinājuma, ka šo augu produktu un citu objektu izcelsme ir apgabalā, kas ir atzīts par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire.

| (2) | Amerikas Savienotās Valstis konkrētus savas valsts teritorijas apgabalus ir lūgušas atzīt par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Amerikas Savienotās Valstis konkrētus savas valsts teritorijas apgabalus ir lūgušas atzīt par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punktu.

| (3) | No Amerikas Savienoto Valstu iesniegtās oficiālās informācijas var secināt, ka konkrēti valsts teritorijas apgabali ir brīvi no Agrilus planipennis Fairmaire. Tāpēc šie Amerikas Savienoto Valstu apgabali būtu jāatzīst par brīviem no minētā kaitīgā organisma. |
| --- | --- |

(3)

No Amerikas Savienoto Valstu iesniegtās oficiālās informācijas var secināt, ka konkrēti valsts teritorijas apgabali ir brīvi no Agrilus planipennis Fairmaire. Tāpēc šie Amerikas Savienoto Valstu apgabali būtu jāatzīst par brīviem no minētā kaitīgā organisma.

| (4) | Ņemot vērā notiekošo Agrilus planipennis Fairmaire izplatīšanos Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu lietderīgi attiecīgos apgabalus atzīt par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire tikai uz zināmu laiku. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā notiekošo Agrilus planipennis Fairmaire izplatīšanos Amerikas Savienotajās Valstīs, būtu lietderīgi attiecīgos apgabalus atzīt par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire tikai uz zināmu laiku.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atzīšana

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļas 2.3., 2.4. un 2.5. punkta piemērošanas nolūkā šā lēmuma pielikumā uzskaitītie Amerikas Savienoto Valstu apgabali tiek atzīti par brīviem no Agrilus planipennis Fairmaire.

2. pants

Spēkā esības termiņš

Šis lēmums zaudē spēku 2017. gada 31. decembrī.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO APGABALU SARAKSTS

| 1. | No Agrilus planipennis Fairmaire brīvi štati







  Aļaska
  Arizona
  Kalifornija
  Florida
  Havaju salas
  Aidaho
  Misisipi
  Montana
  Nevada | Ņūmeksika
  Ziemeļdakota
  Oklahoma
  Oregona
  Dienviddakota
  Jūta
  Vašingtona
  Vaiominga |
| --- | --- | --- |

1.

No Agrilus planipennis Fairmaire brīvi štati

Aļaska

Arizona

Kalifornija

Florida

Havaju salas

Aidaho

Misisipi

Montana

Nevada

Ņūmeksika

Ziemeļdakota

Oklahoma

Oregona

Dienviddakota

Jūta

Vašingtona

Vaiominga

| 2. | No Agrilus planipennis Fairmaire brīvi apgabali







  a) | Apgabali Alabamas štatā:








  Autauga


  Baldwin


  Barbour


  Bibb


  Blount


  Bullock


  Butler


  Calhoun


  Chambers


  Chilton


  Choctaw


  Clarke


  Clay


  Coffee


  Colbert


  Conecuh


  Coosa


  Covington


  Crenshaw


  Cullman


  Dale


  Dallas | DeKalb


  Elmore


  Escambia


  Etowah


  Fayette


  Franklin


  Geneva


  Greene


  Hale


  Henry


  Houston


  Jefferson


  Lamar


  Lawrence


  Lee


  Lowndes


  Macon


  Marengo


  Marion


  Marshall


  Mobile


  Monroe |
| --- | --- | --- | --- |

2.

No Agrilus planipennis Fairmaire brīvi apgabali

a)

Apgabali Alabamas štatā:

Autauga

Baldwin

Barbour

Bibb

Blount

Bullock

Butler

Calhoun

Chambers

Chilton

Choctaw

Clarke

Clay

Coffee

Colbert

Conecuh

Coosa

Covington

Crenshaw

Cullman

Dale

Dallas

DeKalb

Elmore

Escambia

Etowah

Fayette

Franklin

Geneva

Greene

Hale

Henry

Houston

Jefferson

Lamar

Lawrence

Lee

Lowndes

Macon

Marengo

Marion

Marshall

Mobile

Monroe

| Montgomery


  Morgan


  Perry


  Pickens


  Pike


  Russell


  Shelby


  St. Clair | Sumter


  Talladega


  Tallapoosa


  Tuscaloosa


  Walker


  Washington


  Wilcox


  Winston |
| --- | --- |

Montgomery

Morgan

Perry

Pickens

Pike

Russell

Shelby

St. Clair

Sumter

Talladega

Tallapoosa

Tuscaloosa

Walker

Washington

Wilcox

Winston

| b) | Apgabali Ārkanzasas štatā:








  Baxter


  Benton


  Boone


  Carroll


  Clay


  Cleburne


  Conway


  Craighead


  Crawford


  Crittenden


  Cross


  Faulkner


  Franklin


  Fulton


  Greene


  Independence


  Izard


  Jackson


  Johnson


  Lawrence


  Lee


  Logan | Madison


  Marion


  Mississippi


  Monroe


  Newton


  Phillips


  Poinsett


  Polk


  Pope


  Prairie


  Randolph


  St. Francis


  Scott


  Searcy


  Sebastian


  Sharp


  Stone


  Van Buren


  Washington


  White


  Woodruff |
| --- | --- | --- |

b)

Apgabali Ārkanzasas štatā:

Baxter

Benton

Boone

Carroll

Clay

Cleburne

Conway

Craighead

Crawford

Crittenden

Cross

Faulkner

Franklin

Fulton

Greene

Independence

Izard

Jackson

Johnson

Lawrence

Lee

Logan

Madison

Marion

Mississippi

Monroe

Newton

Phillips

Poinsett

Polk

Pope

Prairie

Randolph

St. Francis

Scott

Searcy

Sebastian

Sharp

Stone

Van Buren

Washington

White

Woodruff

| c) | Apgabali Kolorādo štatā:








  Alamosa


  Arapahoe


  Archuleta


  Baca


  Bent | Broomfield


  Chaffee


  Cheyenne


  Clear Creek


  Conejos |
| --- | --- | --- |

c)

Apgabali Kolorādo štatā:

Alamosa

Arapahoe

Archuleta

Baca

Bent

Broomfield

Chaffee

Cheyenne

Clear Creek

Conejos

| Costilla


  Crowley


  Custer


  Delta


  Denver


  Dolores


  Douglas


  Eagle


  El Paso


  Elbert


  Fremont


  Garfield


  Gunnison


  Hinsdale


  Huerfano


  Jackson


  Kiowa


  Kit Carson


  La Plata


  Lake


  Las Animas


  Lincoln


  Logan


  Mesa | Mineral


  Moffat


  Montezuma


  Montrose


  Morgan


  Otero


  Ouray


  Park


  Phillips


  Pitkin


  Prowers


  Pueblo


  Rio Blanco


  Rio Grande


  Routt


  Saguache


  San Juan


  San Miguel


  Sedgwick


  Summit


  Teller


  Washington


  Yuma |
| --- | --- |

Costilla

Crowley

Custer

Delta

Denver

Dolores

Douglas

Eagle

El Paso

Elbert

Fremont

Garfield

Gunnison

Hinsdale

Huerfano

Jackson

Kiowa

Kit Carson

La Plata

Lake

Las Animas

Lincoln

Logan

Mesa

Mineral

Moffat

Montezuma

Montrose

Morgan

Otero

Ouray

Park

Phillips

Pitkin

Prowers

Pueblo

Rio Blanco

Rio Grande

Routt

Saguache

San Juan

San Miguel

Sedgwick

Summit

Teller

Washington

Yuma

| d) | Apgabali Dzordžijas štatā:








  Appling


  Atkinson


  Bacon


  Baker


  Baldwin


  Ben Hill


  Berrien


  Bibb


  Bleckley


  Brantley


  Brooks


  Bryan | Bulloch


  Burke


  Calhoun


  Camden


  Candler


  Charlton


  Chatham


  Chattahoochee


  Clay


  Clinch


  Coffee


  Colquitt |
| --- | --- | --- |

d)

Apgabali Dzordžijas štatā:

Appling

Atkinson

Bacon

Baker

Baldwin

Ben Hill

Berrien

Bibb

Bleckley

Brantley

Brooks

Bryan

Bulloch

Burke

Calhoun

Camden

Candler

Charlton

Chatham

Chattahoochee

Clay

Clinch

Coffee

Colquitt

| Columbia


  Cook


  Crawford


  Crisp


  Decatur


  Dodge


  Dooly


  Dougherty


  Early


  Echols


  Effingham


  Emanuel


  Evans


  Glascock


  Glynn


  Grady


  Hancock


  Harris


  Houston


  Irwin


  Jeff Davis


  Jefferson


  Jenkins


  Johnson


  Jones


  Lanier


  Laurens


  Lee


  Liberty


  Lincoln


  Long


  Lowndes


  Macon


  Marion


  McDuffie


  McIntosh


  Miller | Mitchell


  Montgomery


  Morgan


  Muscogee


  Peach


  Pierce


  Pulaski


  Quitman


  Randolph


  Richmond


  Schley


  Seminole


  Stewart


  Sumter


  Talbot


  Taliaferro


  Tattnall


  Taylor


  Telfair


  Terrell


  Thomas


  Tift


  Toombs


  Treutlen


  Turner


  Twiggs


  Upson


  Ware


  Warren


  Washington


  Wayne


  Webster


  Wheeler


  Wilcox


  Wilkinson


  Worth |
| --- | --- |

Columbia

Cook

Crawford

Crisp

Decatur

Dodge

Dooly

Dougherty

Early

Echols

Effingham

Emanuel

Evans

Glascock

Glynn

Grady

Hancock

Harris

Houston

Irwin

Jeff Davis

Jefferson

Jenkins

Johnson

Jones

Lanier

Laurens

Lee

Liberty

Lincoln

Long

Lowndes

Macon

Marion

McDuffie

McIntosh

Miller

Mitchell

Montgomery

Morgan

Muscogee

Peach

Pierce

Pulaski

Quitman

Randolph

Richmond

Schley

Seminole

Stewart

Sumter

Talbot

Taliaferro

Tattnall

Taylor

Telfair

Terrell

Thomas

Tift

Toombs

Treutlen

Turner

Twiggs

Upson

Ware

Warren

Washington

Wayne

Webster

Wheeler

Wilcox

Wilkinson

Worth

| e) | Apgabali Kanzasas štatā:








  Allen


  Anderson


  Barber


  Barton


  Bourbon


  Butler


  Chase


  Chautauqua


  Cherokee


  Cheyenne


  Clark


  Clay


  Cloud


  Coffey


  Comanche


  Cowley


  Crawford


  Decatur


  Dickinson


  Edwards


  Elk


  Ellis


  Ellsworth


  Finney


  Ford


  Geary


  Gove


  Graham


  Grant


  Gray


  Greeley


  Greenwood


  Hamilton


  Harper


  Harvey


  Haskell


  Hodgeman | Jewell


  Kearny


  Kingman


  Kiowa


  Labette


  Lane


  Lincoln


  Linn


  Logan


  Lyon


  McPherson


  Marion


  Marshall


  Meade


  Mitchell


  Montgomery


  Morris


  Morton


  Nemaha


  Neosho


  Ness


  Norton


  Osborne


  Ottawa


  Pawnee


  Phillips


  Pottawatomie


  Pratt


  Rawlins


  Reno


  Republic


  Rice


  Riley


  Rooks


  Rush


  Russell


  Saline |
| --- | --- | --- |

e)

Apgabali Kanzasas štatā:

Allen

Anderson

Barber

Barton

Bourbon

Butler

Chase

Chautauqua

Cherokee

Cheyenne

Clark

Clay

Cloud

Coffey

Comanche

Cowley

Crawford

Decatur

Dickinson

Edwards

Elk

Ellis

Ellsworth

Finney

Ford

Geary

Gove

Graham

Grant

Gray

Greeley

Greenwood

Hamilton

Harper

Harvey

Haskell

Hodgeman

Jewell

Kearny

Kingman

Kiowa

Labette

Lane

Lincoln

Linn

Logan

Lyon

McPherson

Marion

Marshall

Meade

Mitchell

Montgomery

Morris

Morton

Nemaha

Neosho

Ness

Norton

Osborne

Ottawa

Pawnee

Phillips

Pottawatomie

Pratt

Rawlins

Reno

Republic

Rice

Riley

Rooks

Rush

Russell

Saline

| Scott


  Sedgwick


  Seward


  Sheridan


  Sherman


  Smith


  Stafford


  Stanton


  Stevens | Sumner


  Thomas


  Trego


  Wabaunsee


  Wallace


  Washington


  Wichita


  Wilson


  Woodson |
| --- | --- |

Scott

Sedgwick

Seward

Sheridan

Sherman

Smith

Stafford

Stanton

Stevens

Sumner

Thomas

Trego

Wabaunsee

Wallace

Washington

Wichita

Wilson

Woodson

| f) | Apgabali Luiziānas štatā:








  Acadia


  Allen


  Ascension


  Assumption


  Avoyelles


  Beauregard


  Calcasieu


  Caldwell


  Cameron


  Catahoula


  Concordia


  De Soto


  East Baton Rouge


  East Feliciana


  Evangeline


  Franklin


  Grant


  Iberia


  Iberville


  Jefferson Davis


  Jefferson


  Lafayette


  Lafourche


  La Salle


  Livingston | Natchitoches


  Orleans


  Plaquemines


  Pointe Coupee


  Rapides


  Red River


  Sabine


  St. Bernard


  St. Charles


  St. Helena


  St. James


  St. John the Baptist


  St. Landry


  St. Martin


  St. Mary


  St. Tammany


  Tangipahoa


  Tensas


  Terrebonne


  Vermilion


  Vernon


  Washington


  West Baton Rouge


  West Feliciana


  Winn |
| --- | --- | --- |

f)

Apgabali Luiziānas štatā:

Acadia

Allen

Ascension

Assumption

Avoyelles

Beauregard

Calcasieu

Caldwell

Cameron

Catahoula

Concordia

De Soto

East Baton Rouge

East Feliciana

Evangeline

Franklin

Grant

Iberia

Iberville

Jefferson Davis

Jefferson

Lafayette

Lafourche

La Salle

Livingston

Natchitoches

Orleans

Plaquemines

Pointe Coupee

Rapides

Red River

Sabine

St. Bernard

St. Charles

St. Helena

St. James

St. John the Baptist

St. Landry

St. Martin

St. Mary

St. Tammany

Tangipahoa

Tensas

Terrebonne

Vermilion

Vernon

Washington

West Baton Rouge

West Feliciana

Winn

| g) | Apgabali Menas štatā:








  Aroostook


  Franklin


  Hancock


  Kennebec


  Knox


  Lincoln | Penobscot


  Piscataquis


  Somerset


  Waldo


  Washington |
| --- | --- | --- |

g)

Apgabali Menas štatā:

Aroostook

Franklin

Hancock

Kennebec

Knox

Lincoln

Penobscot

Piscataquis

Somerset

Waldo

Washington

| h) | Apgabali Minesotas štatā:








  Becker


  Beltrami


  Big Stone


  Blue Earth


  Brown


  Cass


  Chippewa


  Clay


  Clearwater


  Cook


  Cottonwood


  Crow Wing


  Douglas


  Faribault


  Grant


  Hubbard


  Jackson


  Kandiyohi


  Kittson


  Koochiching


  Lac qui Parle


  Lake of the Woods


  Lincoln


  Lyon


  Mahnomen


  Martin | Meeker


  Morrison


  Murray


  Nicollet


  Nobles


  Norman


  Otter Tail


  Pennington


  Pipestone


  Polk


  Pope


  Red Lake


  Redwood


  Renville


  Rock


  Roseau


  Stearns


  Stevens


  Swift


  Todd


  Traverse


  Wabasha


  Wadena


  Watonwan


  Wilkin


  Yellow Medicine |
| --- | --- | --- |

h)

Apgabali Minesotas štatā:

Becker

Beltrami

Big Stone

Blue Earth

Brown

Cass

Chippewa

Clay

Clearwater

Cook

Cottonwood

Crow Wing

Douglas

Faribault

Grant

Hubbard

Jackson

Kandiyohi

Kittson

Koochiching

Lac qui Parle

Lake of the Woods

Lincoln

Lyon

Mahnomen

Martin

Meeker

Morrison

Murray

Nicollet

Nobles

Norman

Otter Tail

Pennington

Pipestone

Polk

Pope

Red Lake

Redwood

Renville

Rock

Roseau

Stearns

Stevens

Swift

Todd

Traverse

Wabasha

Wadena

Watonwan

Wilkin

Yellow Medicine

| i) | Apgabali Nebraskas štatā:








  Adams


  Antelope | Arthur


  Banner |
| --- | --- | --- |

i)

Apgabali Nebraskas štatā:

Adams

Antelope

Arthur

Banner

| Blaine


  Boone


  Box Butte


  Boyd


  Brown


  Buffalo


  Burt


  Butler


  Cedar


  Chase


  Cherry


  Cheyenne


  Clay


  Colfax


  Cuming


  Custer


  Dakota


  Dawes


  Dawson


  Deuel


  Dixon


  Dodge


  Dundy


  Fillmore


  Franklin


  Frontier


  Furnas


  Gage


  Garden


  Garfield


  Gosper


  Grant


  Greeley


  Hall


  Hamilton


  Harlan


  Hayes


  Hitchcock | Holt


  Hooker


  Howard


  Jefferson


  Kearney


  Keith


  Keya Paha


  Kimball


  Knox


  Lancaster


  Lincoln


  Logan


  Loup


  Madison


  McPherson


  Merrick


  Morrill


  Nance


  Nuckolls


  Perkins


  Phelps


  Pierce


  Platte


  Polk


  Red Willow


  Rock


  Saline


  Saunders


  Seward


  Scotts Bluff


  Sheridan


  Sherman


  Sioux


  Stanton


  Thayer


  Thomas


  Thurston


  Valley |
| --- | --- |

Blaine

Boone

Box Butte

Boyd

Brown

Buffalo

Burt

Butler

Cedar

Chase

Cherry

Cheyenne

Clay

Colfax

Cuming

Custer

Dakota

Dawes

Dawson

Deuel

Dixon

Dodge

Dundy

Fillmore

Franklin

Frontier

Furnas

Gage

Garden

Garfield

Gosper

Grant

Greeley

Hall

Hamilton

Harlan

Hayes

Hitchcock

Holt

Hooker

Howard

Jefferson

Kearney

Keith

Keya Paha

Kimball

Knox

Lancaster

Lincoln

Logan

Loup

Madison

McPherson

Merrick

Morrill

Nance

Nuckolls

Perkins

Phelps

Pierce

Platte

Polk

Red Willow

Rock

Saline

Saunders

Seward

Scotts Bluff

Sheridan

Sherman

Sioux

Stanton

Thayer

Thomas

Thurston

Valley

| Wayne


  Webster | Wheeler


  York |
| --- | --- |

Wayne

Webster

Wheeler

York

| j) | Apgabali Ņūhempšīras štatā:

  Coos |
| --- | --- |

j)

Apgabali Ņūhempšīras štatā:

| k) | Apgabali Dienvidkarolīnas štatā:








  Aiken County


  Allendale County


  Bamberg County


  Barnwell County


  Beaufort County


  Berkeley County


  Calhoun County


  Charleston County


  Chesterfield County


  Clarendon County


  Colleton County


  Darlington County


  Dillon County


  Dorchester County


  Edgefield County


  Fairfield County


  Florence County


  Georgetown County | Greenwood County


  Hampton County


  Horry County


  Jasper County


  Kershaw County


  Lancaster County


  Laurens County


  Lee County


  Lexington County


  Marion County


  Marlboro County


  McCormick County


  Newberry County


  Orangeburg County


  Richland County


  Saluda County


  Sumter County


  Williamsburg County |
| --- | --- | --- |

k)

Apgabali Dienvidkarolīnas štatā:

Aiken County

Allendale County

Bamberg County

Barnwell County

Beaufort County

Berkeley County

Calhoun County

Charleston County

Chesterfield County

Clarendon County

Colleton County

Darlington County

Dillon County

Dorchester County

Edgefield County

Fairfield County

Florence County

Georgetown County

Greenwood County

Hampton County

Horry County

Jasper County

Kershaw County

Lancaster County

Laurens County

Lee County

Lexington County

Marion County

Marlboro County

McCormick County

Newberry County

Orangeburg County

Richland County

Saluda County

Sumter County

Williamsburg County

| l) | Apgabali Tenesī štatā:








  Crockett


  Decatur


  Dyer


  Fayette


  Gibson


  Hardeman


  Hardin


  Haywood


  Henderson | Lake


  Lauderdale


  Madison


  McNairy


  Obion


  Shelby


  Tipton


  Weakley |
| --- | --- | --- |

l)

Apgabali Tenesī štatā:

Crockett

Decatur

Dyer

Fayette

Gibson

Hardeman

Hardin

Haywood

Henderson

Lake

Lauderdale

Madison

McNairy

Obion

Shelby

Tipton

Weakley

| m) | Apgabali Teksasas štatā:








  Anderson


  Andrews


  Angelina | Aransas


  Archer


  Armstrong |
| --- | --- | --- |

m)

Apgabali Teksasas štatā:

Anderson

Andrews

Angelina

Aransas

Archer

Armstrong

| Atascosa


  Austin


  Bailey


  Bandera


  Bastrop


  Baylor


  Bee


  Bell


  Bexar


  Blanco


  Borden


  Bosque


  Brazoria


  Brazos


  Brewster


  Briscoe


  Brooks


  Brown


  Burleson


  Burnet


  Caldwell


  Calhoun


  Callahan


  Cameron


  Camp


  Carson


  Castro


  Chambers


  Cherokee


  Childress


  Clay


  Cochran


  Coke


  Coleman


  Collin


  Collingsworth


  Colorado


  Comal | Comanche


  Concho


  Cooke


  Coryell


  Cottle


  Crane


  Crockett


  Crosby


  Culberson


  Dallam


  Dallas


  Dawson


  De Witt


  Deaf Smith


  Delta


  Denton


  Dickens


  Dimmit


  Donley


  Duval


  Eastland


  Ector


  Edwards


  El Paso


  Ellis


  Erath


  Falls


  Fannin


  Fayette


  Fisher


  Floyd


  Foard


  Fort Bend


  Franklin


  Freestone


  Frio


  Gaines


  Galveston |
| --- | --- |

Atascosa

Austin

Bailey

Bandera

Bastrop

Baylor

Bee

Bell

Bexar

Blanco

Borden

Bosque

Brazoria

Brazos

Brewster

Briscoe

Brooks

Brown

Burleson

Burnet

Caldwell

Calhoun

Callahan

Cameron

Camp

Carson

Castro

Chambers

Cherokee

Childress

Clay

Cochran

Coke

Coleman

Collin

Collingsworth

Colorado

Comal

Comanche

Concho

Cooke

Coryell

Cottle

Crane

Crockett

Crosby

Culberson

Dallam

Dallas

Dawson

De Witt

Deaf Smith

Delta

Denton

Dickens

Dimmit

Donley

Duval

Eastland

Ector

Edwards

El Paso

Ellis

Erath

Falls

Fannin

Fayette

Fisher

Floyd

Foard

Fort Bend

Franklin

Freestone

Frio

Gaines

Galveston

| Garza


  Gillespie


  Glasscock


  Goliad


  Gonzales


  Gray


  Grayson


  Gregg


  Grimes


  Guadalupe


  Hale


  Hall


  Hamilton


  Hansford


  Hardeman


  Hardin


  Harris


  Hartley


  Haskell


  Hays


  Hemphill


  Henderson


  Hidalgo


  Hill


  Hockley


  Hood


  Hopkins


  Houston


  Howard


  Hudspeth


  Hunt


  Hutchinson


  Irion


  Jack


  Jackson


  Jasper


  Jeff Davis


  Jefferson | Jim Hogg


  Jim Wells


  Johnson


  Jones


  Karnes


  Kaufman


  Kendall


  Kenedy


  Kent


  Kerr


  Kimble


  King


  Kinney


  Kleberg


  Knox


  La Salle


  Lamar


  Lamb


  Lampasas


  Lavaca


  Lee


  Leon


  Liberty


  Limestone


  Lipscomb


  Live Oak


  Llano


  Loving


  Lubbock


  Lynn


  Madison


  Martin


  Mason


  Matagorda


  Maverick


  McCulloch


  McLennan


  McMullen |
| --- | --- |

Garza

Gillespie

Glasscock

Goliad

Gonzales

Gray

Grayson

Gregg

Grimes

Guadalupe

Hale

Hall

Hamilton

Hansford

Hardeman

Hardin

Harris

Hartley

Haskell

Hays

Hemphill

Henderson

Hidalgo

Hill

Hockley

Hood

Hopkins

Houston

Howard

Hudspeth

Hunt

Hutchinson

Irion

Jack

Jackson

Jasper

Jeff Davis

Jefferson

Jim Hogg

Jim Wells

Johnson

Jones

Karnes

Kaufman

Kendall

Kenedy

Kent

Kerr

Kimble

King

Kinney

Kleberg

Knox

La Salle

Lamar

Lamb

Lampasas

Lavaca

Lee

Leon

Liberty

Limestone

Lipscomb

Live Oak

Llano

Loving

Lubbock

Lynn

Madison

Martin

Mason

Matagorda

Maverick

McCulloch

McLennan

McMullen

| Medina


  Menard


  Midland


  Milam


  Mills


  Mitchell


  Montague


  Montgomery


  Moore


  Morris


  Motley


  Nacogdoches


  Navarro


  Newton


  Nolan


  Nueces


  Ochiltree


  Oldham


  Orange


  Palo Pinto


  Parker


  Parmer


  Pecos


  Polk


  Potter


  Presidio


  Rains


  Randall


  Reagan


  Real


  Red River


  Reeves


  Refugio


  Roberts


  Robertson


  Rockwall


  Runnels


  Rusk | Sabine


  San Augustine


  San Jacinto


  San Patricio


  San Saba


  Schleicher


  Scurry


  Shackelford


  Shelby


  Sherman


  Smith


  Somervell


  Starr


  Stephens


  Sterling


  Stonewall


  Sutton


  Swisher


  Tarrant


  Taylor


  Terrell


  Terry


  Throckmorton


  Titus


  Tom Green


  Travis


  Trinity


  Tyler


  Upshur


  Upton


  Uvalde


  Val Verde


  Van Zandt


  Victoria


  Walker


  Waller


  Ward


  Washington |
| --- | --- |

Medina

Menard

Midland

Milam

Mills

Mitchell

Montague

Montgomery

Moore

Morris

Motley

Nacogdoches

Navarro

Newton

Nolan

Nueces

Ochiltree

Oldham

Orange

Palo Pinto

Parker

Parmer

Pecos

Polk

Potter

Presidio

Rains

Randall

Reagan

Real

Red River

Reeves

Refugio

Roberts

Robertson

Rockwall

Runnels

Rusk

Sabine

San Augustine

San Jacinto

San Patricio

San Saba

Schleicher

Scurry

Shackelford

Shelby

Sherman

Smith

Somervell

Starr

Stephens

Sterling

Stonewall

Sutton

Swisher

Tarrant

Taylor

Terrell

Terry

Throckmorton

Titus

Tom Green

Travis

Trinity

Tyler

Upshur

Upton

Uvalde

Val Verde

Van Zandt

Victoria

Walker

Waller

Ward

Washington

| Webb


  Wharton


  Wheeler


  Wichita


  Wilbarger


  Willacy


  Williamson


  Wilson | Winkler


  Wise


  Wood


  Yoakum


  Young


  Zapata


  Zavala |
| --- | --- |

Webb

Wharton

Wheeler

Wichita

Wilbarger

Willacy

Williamson

Wilson

Winkler

Wise

Wood

Yoakum

Young

Zapata

Zavala

| n) | Apgabali Viskonsīnas štatā:

  Rusk |
| --- | --- |

n)

Apgabali Viskonsīnas štatā:

| o) | Apgabali Vermontas štatā:








  Addison


  Caledonia


  Chittenden


  Essex


  Franklin | Grand Isle


  Lamoille


  Orleans


  Washington |
| --- | --- | --- |

o)

Apgabali Vermontas štatā:

Addison

Caledonia

Chittenden

Essex

Franklin

Grand Isle

Lamoille

Orleans

Washington

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/143

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/2417

(2015. gada 17. decembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9191)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta ceturto teikumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 (2) piemēro kopš 2015. gada maija. Ņemot vērā Francijas iestāžu paziņojumus kopš tā laika par jauniem Xylella fastidiosa (Wells et al.) (turpmāk “minētais [konkrētais] organisms”) uzliesmojumiem attiecīgajās teritorijās, minētajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jāpielāgo pašreizējai situācijai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 (2) piemēro kopš 2015. gada maija. Ņemot vērā Francijas iestāžu paziņojumus kopš tā laika par jauniem Xylella fastidiosa (Wells et al.) (turpmāk “minētais [konkrētais] organisms”) uzliesmojumiem attiecīgajās teritorijās, minētajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jāpielāgo pašreizējai situācijai.

| (2) | Zinātniskās analīzes liecina, ka Savienības teritorijā ir konkrētā organisma dažādu pasugu klātbūtne. Turklāt konstatēts, ka vairāki saimniekaugi ir uzņēmīgi tikai pret vienu no šīm pasugām. Tāpēc, lai ņemtu vērā šādus apstākļus, saimniekaugu definīcija būtu jāgroza. Tā paša iemesla dēļ būtu lietderīgi piedāvāt dalībvalstīm iespēju norobežot teritorijas tikai attiecībā uz šīm pasugām. |
| --- | --- |

(2)

Zinātniskās analīzes liecina, ka Savienības teritorijā ir konkrētā organisma dažādu pasugu klātbūtne. Turklāt konstatēts, ka vairāki saimniekaugi ir uzņēmīgi tikai pret vienu no šīm pasugām. Tāpēc, lai ņemtu vērā šādus apstākļus, saimniekaugu definīcija būtu jāgroza. Tā paša iemesla dēļ būtu lietderīgi piedāvāt dalībvalstīm iespēju norobežot teritorijas tikai attiecībā uz šīm pasugām.

| (3) | Lai nodrošinātu savlaicīgāku pieeju attiecībā uz sarakstu ar saimniekaugiem, kuri pašlaik ir uzskaitīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 II pielikumā, būtu jāgroza saimniekaugu definīcija un II pielikums būtu jāsvītro, un saimniekaugu saraksts būtu jāpublicē Komisijas “saimniekaugu datubāzē, kas Savienības teritorijā ir uzņēmīgi pret Xylella fastidiosa”. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu savlaicīgāku pieeju attiecībā uz sarakstu ar saimniekaugiem, kuri pašlaik ir uzskaitīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 II pielikumā, būtu jāgroza saimniekaugu definīcija un II pielikums būtu jāsvītro, un saimniekaugu saraksts būtu jāpublicē Komisijas “saimniekaugu datubāzē, kas Savienības teritorijā ir uzņēmīgi pret Xylella fastidiosa”.

| (4) | Ņemot vērā definīcijas grozījumu, būtu lietderīgi grozīt arī minēto [konkrēto] augu definīciju, lai nodrošinātu, ka tā aptver visus saimniekaugus tūlīt pēc to iekļaušanas datubāzē, kas minēta 3. apsvērumā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā definīcijas grozījumu, būtu lietderīgi grozīt arī minēto [konkrēto] augu definīciju, lai nodrošinātu, ka tā aptver visus saimniekaugus tūlīt pēc to iekļaušanas datubāzē, kas minēta 3. apsvērumā.

| (5) | Ņemot vērā konkrētā organisma izplatīšanās risku jebkurā Savienības teritorijas daļā, kā arī to, cik svarīga ir savlaicīga rīcība, un lai nodrošinātu labāku sagatavotību uzliesmojumu gadījumā, ir īpaši svarīgi izstrādāt ārkārtas rīcības plānus dalībvalsts līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā konkrētā organisma izplatīšanās risku jebkurā Savienības teritorijas daļā, kā arī to, cik svarīga ir savlaicīga rīcība, un lai nodrošinātu labāku sagatavotību uzliesmojumu gadījumā, ir īpaši svarīgi izstrādāt ārkārtas rīcības plānus dalībvalsts līmenī.

| (6) | Lai veicinātu zinātnisko izpēti ar mērķi noteikt konkrētā organisma precīzu ietekmi uz saimniekaugiem, attiecīgajai dalībvalstij būtu jādod iespēja zinātniskiem nolūkiem atļaut stādīt saimniekaugus vienā vai vairākās izplatības ierobežošanas teritorijas daļās saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Direktīvā 2008/61/EK (3), un nodrošināt tās Savienības teritorijas aizsardzību, kuru konkrētais organisms vēl nav skāris. Tomēr šāda iespēja nebūtu jādod attiecībā uz Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto teritoriju, ņemot vērā tās tuvumu pārējai Savienības teritorijai. |
| --- | --- |

(6)

Lai veicinātu zinātnisko izpēti ar mērķi noteikt konkrētā organisma precīzu ietekmi uz saimniekaugiem, attiecīgajai dalībvalstij būtu jādod iespēja zinātniskiem nolūkiem atļaut stādīt saimniekaugus vienā vai vairākās izplatības ierobežošanas teritorijas daļās saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Direktīvā 2008/61/EK (3), un nodrošināt tās Savienības teritorijas aizsardzību, kuru konkrētais organisms vēl nav skāris. Tomēr šāda iespēja nebūtu jādod attiecībā uz Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/789 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto teritoriju, ņemot vērā tās tuvumu pārējai Savienības teritorijai.

| (7) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2015. gada 2. septembrī publicēja zinātnisku atzinumu (4) par vīnogulāju stādāmā materiāla, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī, apstrādi ar karstu ūdeni pret konkrēto organismu. Šis atzinums liecina, ka nosacījumi, kas paredzēti vai rekomendēti vīnogulāju stādāmā materiāla dezinficēšanai pret vīnogulāju dzeltes flavescence dorée fitoplazmu, ir iedarbīgi arī pret konkrēto organismu. Tādēļ, ievērojot konkrētus nosacījumus, ir lietderīgi atļaut Vitis augu, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī, pārvietošanu norobežotajās teritorijās vai ārpus tām, ja šie augi ir bijuši apstrādāti ar karstu ūdeni. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2015. gada 2. septembrī publicēja zinātnisku atzinumu (4) par vīnogulāju stādāmā materiāla, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī, apstrādi ar karstu ūdeni pret konkrēto organismu. Šis atzinums liecina, ka nosacījumi, kas paredzēti vai rekomendēti vīnogulāju stādāmā materiāla dezinficēšanai pret vīnogulāju dzeltes flavescence dorée fitoplazmu, ir iedarbīgi arī pret konkrēto organismu. Tādēļ, ievērojot konkrētus nosacījumus, ir lietderīgi atļaut Vitis augu, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī, pārvietošanu norobežotajās teritorijās vai ārpus tām, ja šie augi ir bijuši apstrādāti ar karstu ūdeni.

| (8) | Ņemot vērā saimniekaugu uzņēmību inficēties ar konkrēto organismu, kā arī vajadzību pozitīvu rezultātu gadījumā veicināt operatoru informētību un uzlabot izsekojamību, ir lietderīgi paredzēt, ka arī saimniekaugus, kuri nekad nav audzēti norobežotajās teritorijās, drīkst pārvietot Savienībā tikai tad, ja tiem ir pievienota augu pase. Tomēr, lai neuzliktu pārmērīgu administratīvo slogu šo augu pārdevējiem, šī prasība nebūtu jāpiemēro to augu pārvietošanai, kuri paredzēti personām, kuru rīcības nolūki nav saistīti ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā saimniekaugu uzņēmību inficēties ar konkrēto organismu, kā arī vajadzību pozitīvu rezultātu gadījumā veicināt operatoru informētību un uzlabot izsekojamību, ir lietderīgi paredzēt, ka arī saimniekaugus, kuri nekad nav audzēti norobežotajās teritorijās, drīkst pārvietot Savienībā tikai tad, ja tiem ir pievienota augu pase. Tomēr, lai neuzliktu pārmērīgu administratīvo slogu šo augu pārdevējiem, šī prasība nebūtu jāpiemēro to augu pārvietošanai, kuri paredzēti personām, kuru rīcības nolūki nav saistīti ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju.

| (9) | Ņemot vērā konkrētā organisma kaitīgo ietekmi un to, cik svarīgi ir novērst iespējamus uzliesmojumus Savienības teritorijā vai pēc iespējas ātrāk veikt pasākumus, lai tos kontrolētu, visās dalībvalstīs informācija būtu jādara pieejama plašai sabiedrībai, ceļotājiem, profesionālu un starptautisku pārvadājumu operatoriem par konkrētā organisma radīto apdraudējumu Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā konkrētā organisma kaitīgo ietekmi un to, cik svarīgi ir novērst iespējamus uzliesmojumus Savienības teritorijā vai pēc iespējas ātrāk veikt pasākumus, lai tos kontrolētu, visās dalībvalstīs informācija būtu jādara pieejama plašai sabiedrībai, ceļotājiem, profesionālu un starptautisku pārvadājumu operatoriem par konkrētā organisma radīto apdraudējumu Savienības teritorijā.

| (10) | Francijas iestādes 2015. gada 27. jūlijā paziņoja Komisijai par konkrētā organisma pirmo uzliesmojumu Korsikas reģionā. Tā kā Korsikā konkrētā organisma klātbūtne ir konstatēta tādu sugu augos, kas vēl nav minētas kā konkrētie augi, ir lietderīgi atjaunināt konkrēto augu sarakstu, lai iekļautu šīs sugas. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2015/789/ES I pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Francijas iestādes 2015. gada 27. jūlijā paziņoja Komisijai par konkrētā organisma pirmo uzliesmojumu Korsikas reģionā. Tā kā Korsikā konkrētā organisma klātbūtne ir konstatēta tādu sugu augos, kas vēl nav minētas kā konkrētie augi, ir lietderīgi atjaunināt konkrēto augu sarakstu, lai iekļautu šīs sugas. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2015/789/ES I pielikums.

| (11) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/789

Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/789 groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta a), b) un c) punktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | “minētais [konkrētais] organisms” ir Xylella fastidiosa (Wells et al.) jebkura pasuga; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta a), b) un c) punktu aizstāj ar šādiem:

“a)

“minētais [konkrētais] organisms” ir Xylella fastidiosa (Wells et al.) jebkura pasuga;

| b) | “saimniekaugi” ir stādīšanai paredzētie augi, izņemot sēklas, kas pieder pie ģintīm un sugām, kas uzskaitītas Komisijas saimniekaugu datubāzē, kuri Savienības teritorijā ir uzņēmīgi pret Xylella fastidiosa, vai kas konstatēti kā uzņēmīgi pret konkrēto organismu Savienības teritorijā, vai ja attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro daļu ir norobežojusi teritoriju attiecībā tikai uz vienu vai vairākām konkrētā organisma pasugām, kas konstatēti kā uzņēmīgi pret šo vai šīm pasugām; |
| --- | --- |

b)

“saimniekaugi” ir stādīšanai paredzētie augi, izņemot sēklas, kas pieder pie ģintīm un sugām, kas uzskaitītas Komisijas saimniekaugu datubāzē, kuri Savienības teritorijā ir uzņēmīgi pret Xylella fastidiosa, vai kas konstatēti kā uzņēmīgi pret konkrēto organismu Savienības teritorijā, vai ja attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro daļu ir norobežojusi teritoriju attiecībā tikai uz vienu vai vairākām konkrētā organisma pasugām, kas konstatēti kā uzņēmīgi pret šo vai šīm pasugām;

| c) | “minētie [konkrētie] augi” ir saimniekaugi un visi stādīšanai paredzētie augi (izņemot sēklas), kas pieder pie I pielikumā norādītajām ģintīm vai sugām;” |
| --- | --- |

c)

“minētie [konkrētie] augi” ir saimniekaugi un visi stādīšanai paredzētie augi (izņemot sēklas), kas pieder pie I pielikumā norādītajām ģintīm vai sugām;”

| 2) | lēmumā iekļauj šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  Ārkārtas rīcības plāni
  1.   Līdz 2016. gada 31. decembrim katra dalībvalsts izstrādā plānu, kurā norāda pasākumus, kas saskaņā ar 4. līdz 6.a pantu un 9. līdz 13.a pantu jāveic tās teritorijā, ja tajā ir apstiprināta konkrētā organisma klātbūtne vai ir aizdomas par konkrētā organisma klātbūtni (turpmāk “ārkārtas rīcības plāns”).
  2.   Ārkārtas rīcības plānā norāda arī:






  a) | šajos pasākumos iesaistīto organizāciju uzdevumus un pienākumus un vienīgo iestādi; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmumā iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

Ārkārtas rīcības plāni

1.   Līdz 2016. gada 31. decembrim katra dalībvalsts izstrādā plānu, kurā norāda pasākumus, kas saskaņā ar 4. līdz 6.a pantu un 9. līdz 13.a pantu jāveic tās teritorijā, ja tajā ir apstiprināta konkrētā organisma klātbūtne vai ir aizdomas par konkrētā organisma klātbūtni (turpmāk “ārkārtas rīcības plāns”).

2.   Ārkārtas rīcības plānā norāda arī:

a)

šajos pasākumos iesaistīto organizāciju uzdevumus un pienākumus un vienīgo iestādi;

| b) | vienu vai vairākas īpaši apstiprinātas laboratorijas konkrētā organisma testēšanai; |
| --- | --- |

b)

vienu vai vairākas īpaši apstiprinātas laboratorijas konkrētā organisma testēšanai;

| c) | noteikumus attiecībā uz informācijas apmaiņu par pasākumiem starp iesaistītajām organizācijām, vienīgo iestādi, attiecīgajiem profesionālajiem operatoriem un sabiedrību; |
| --- | --- |

c)

noteikumus attiecībā uz informācijas apmaiņu par pasākumiem starp iesaistītajām organizācijām, vienīgo iestādi, attiecīgajiem profesionālajiem operatoriem un sabiedrību;

| d) | protokolus, kuros aprakstītas vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un laboratoriskās testēšanas metodes; |
| --- | --- |

d)

protokolus, kuros aprakstītas vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un laboratoriskās testēšanas metodes;

| e) | noteikumus par pasākumos iesaistīto organizāciju personāla apmācību; |
| --- | --- |

e)

noteikumus par pasākumos iesaistīto organizāciju personāla apmācību;

| f) | pieejamos minimālos resursus un procedūras, lai darītu pieejamus papildu resursus, ja ir apstiprinājums vai aizdomas par konkrētā organisma klātbūtni. |
| --- | --- |

f)

pieejamos minimālos resursus un procedūras, lai darītu pieejamus papildu resursus, ja ir apstiprinājums vai aizdomas par konkrētā organisma klātbūtni.

3.   Dalībvalstis izvērtē un vajadzības gadījumā pārskata savus ārkārtas rīcības plānus.

4.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma nosūta ārkārtas rīcības plānus Komisijai.”;

| 3) | lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja tiek apstiprināta konkrētā organisma klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izveido norobežotu teritoriju saskaņā ar 2. punktu (turpmāk “norobežotā teritorija”).
  Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ir apstiprināta vienas vai vairāku īpašu konkrētā organisma pasugu klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts var norobežot teritoriju attiecībā tikai uz šo vai šīm pasugām.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja tiek apstiprināta konkrētā organisma klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izveido norobežotu teritoriju saskaņā ar 2. punktu (turpmāk “norobežotā teritorija”).

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja ir apstiprināta vienas vai vairāku īpašu konkrētā organisma pasugu klātbūtne, attiecīgā dalībvalsts var norobežot teritoriju attiecībā tikai uz šo vai šīm pasugām.”;

| 4) | lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:
  “5. pants
  Aizliegums stādīt saimniekaugus inficētajās zonās
  1.   Saimniekaugus stādīt inficētajās zonās ir aizliegts, izņemot vietās, kas ir fiziski aizsargātas pret konkrētā organisma introdukciju ar tā vektoriem.
  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Direktīvā 2008/61/EK (5), var atļaut saimniekaugu stādīšanu zinātniskiem nolūkiem izplatības ierobežošanas teritorijā, kas minēta 7. pantā, izņemot teritoriju, kas minēta 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

  (5)  Komisijas 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/61/EK, ar ko ievieš nosacījumus, kurus ievērojot dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas 2000/29/EK I līdz V pielikumā uzskaitītos objektus drīkst ievest vai pārvietot Kopienā vai dažās tās aizsargātās zonās izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām (OV L 158, 18.6.2008., 41. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Aizliegums stādīt saimniekaugus inficētajās zonās

1.   Saimniekaugus stādīt inficētajās zonās ir aizliegts, izņemot vietās, kas ir fiziski aizsargātas pret konkrētā organisma introdukciju ar tā vektoriem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Komisijas Direktīvā 2008/61/EK (5), var atļaut saimniekaugu stādīšanu zinātniskiem nolūkiem izplatības ierobežošanas teritorijā, kas minēta 7. pantā, izņemot teritoriju, kas minēta 7. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

(5)  Komisijas 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/61/EK, ar ko ievieš nosacījumus, kurus ievērojot dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas 2000/29/EK I līdz V pielikumā uzskaitītos objektus drīkst ievest vai pārvietot Kopienā vai dažās tās aizsargātās zonās izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām (OV L 158, 18.6.2008., 41. lpp.).”;"

| 5) | lēmuma 9. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu 4.a punktu:
  “4.a   Atkāpjoties no 1. un 4. punkta, Vitis augu, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī un kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas, pārvietošana Savienībā, norobežotajās teritorijās vai ārpus tām, var notikt tikai tad, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | augi ir audzēti vietā, kas reģistrēta saskaņā ar Direktīvu 92/90/EEK; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

lēmuma 9. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu 4.a punktu:

“4.a   Atkāpjoties no 1. un 4. punkta, Vitis augu, kas ir veģetatīvā miera stāvoklī un kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas, pārvietošana Savienībā, norobežotajās teritorijās vai ārpus tām, var notikt tikai tad, ja ir izpildīti abi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

augi ir audzēti vietā, kas reģistrēta saskaņā ar Direktīvu 92/90/EEK;

| b) | iespējami tuvu pārvietošanas laikam konkrētajiem augiem ir veikta attiecīgā termoterapeitiskā apstrāde atbildīgās oficiālās struktūras šim nolūkam apstiprinātā un uzraudzītā apstrādes uzņēmumā, saskaņā ar kuru augus veģetatīvā miera stāvoklī uz 45 minūtēm iegremdē ūdenī, kas uzsildīts līdz 50 °C, saskaņā ar attiecīgo EPPO standartu (6). |
| --- | --- |

b)

iespējami tuvu pārvietošanas laikam konkrētajiem augiem ir veikta attiecīgā termoterapeitiskā apstrāde atbildīgās oficiālās struktūras šim nolūkam apstiprinātā un uzraudzītā apstrādes uzņēmumā, saskaņā ar kuru augus veģetatīvā miera stāvoklī uz 45 minūtēm iegremdē ūdenī, kas uzsildīts līdz 50 °C, saskaņā ar attiecīgo EPPO standartu (6).

(6)  EPPO (Eiropas un Vidusjūras augu aizsardzības organizācija), 2012. Vīnogulāju apstrāde ar karstu ūdeni dzeltes flavescence dorée fitoplazmas kontrolei. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin, 42(3), 490–492.”;"

| b) | pievieno šādu 8. punktu:
  “8.   Saimniekaugus, kas nekad nav audzēti norobežoto teritoriju iekšienē, Savienībā pārvieto tikai tad, ja tiem ir pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK.
  Neskarot Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļu, augu pase nav nepieciešama saimniekaugu pārvietošanai jebkurai personai, kas rīkojas nolūkos, kuri nav saistīti ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju, un kas šos augus iegādājas savām vajadzībām.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 8. punktu:

“8.   Saimniekaugus, kas nekad nav audzēti norobežoto teritoriju iekšienē, Savienībā pārvieto tikai tad, ja tiem ir pievienota augu pase, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK.

Neskarot Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļu, augu pase nav nepieciešama saimniekaugu pārvietošanai jebkurai personai, kas rīkojas nolūkos, kuri nav saistīti ar tirdzniecību, darījumdarbību vai profesiju, un kas šos augus iegādājas savām vajadzībām.”;

| 6) | lēmumā iekļauj šādu 13.a pantu:
  “13.a pants
  Informētības uzlabošanas kampaņas
  Dalībvalstis nodrošina informācijas pieejamību plašai sabiedrībai, ceļotājiem, profesionālu un starptautisku pārvadājumu operatoriem par konkrētā organisma radīto apdraudējumu Savienības teritorijā. Viņi dara šo informāciju publiski pieejamu, izmantojot mērķtiecīgas informēšanas kampaņas attiecīgajās atbildīgo valsts struktūru tīmekļa vietnēs vai citās vietnēs, ko šīs struktūras izvēlējušās.”; |
| --- | --- |

6)

lēmumā iekļauj šādu 13.a pantu:

“13.a pants

Informētības uzlabošanas kampaņas

Dalībvalstis nodrošina informācijas pieejamību plašai sabiedrībai, ceļotājiem, profesionālu un starptautisku pārvadājumu operatoriem par konkrētā organisma radīto apdraudējumu Savienības teritorijā. Viņi dara šo informāciju publiski pieejamu, izmantojot mērķtiecīgas informēšanas kampaņas attiecīgajās atbildīgo valsts struktūru tīmekļa vietnēs vai citās vietnēs, ko šīs struktūras izvēlējušās.”;

| 7) | pielikumus groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

7)

pielikumus groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2015/789 par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā (OV L 125, 21.5.2015., 36. lpp.).

2

Xylella fastidiosa

(3)  Komisijas 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/61/EK, ar ko ievieš nosacījumus, kurus ievērojot dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas 2000/29/EK I līdz V pielikumā uzskaitītos objektus drīkst ievest vai pārvietot Kopienā vai dažās tās aizsargātās zonās izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām (OV L 158, 18.6.2008., 41. lpp.).

3

(4)  EFSA Zinātnes ekspertu grupa augu veselības jautājumos (PLH), 2015. Zinātniskais atzinums par Vitis sp. apstrādi ar karstu ūdeni pret Xylella fastidiosa. EFSA Journal, 2015; 13(9):4225 (10 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2015.4225.

4

EFSA

PLH

Vitis

Xylella fastidiosa

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Pielikumus groza šādi:

| 1) | I pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus augus: | Asparagus acutifolius L. |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus augus:

Asparagus acutifolius L.

| | Cistus creticus L. |
| --- | --- |

Cistus creticus L.

| | Cistus monspeliensis L. |
| --- | --- |

Cistus monspeliensis L.

| | Cistus salviifolius L. |
| --- | --- |

Cistus salviifolius L.

| | Cytisus racemosus Broom |
| --- | --- |

Cytisus racemosus Broom

| | Dodonaea viscosa Jacq. |
| --- | --- |

Dodonaea viscosa Jacq.

| | Euphorbia terracina L. |
| --- | --- |

Euphorbia terracina L.

| | Genista ephedroides DC. |
| --- | --- |

Genista ephedroides DC.

| | Grevillea juniperina L. |
| --- | --- |

Grevillea juniperina L.

| | Hebe |
| --- | --- |

Hebe

| | Laurus nobilis L. |
| --- | --- |

Laurus nobilis L.

| | Lavandula angustifolia Mill. |
| --- | --- |

Lavandula angustifolia Mill.

| | Myoporum insulare R. Br. |
| --- | --- |

Myoporum insulare R. Br.

| | Pelargonium graveolens L'Hér |
| --- | --- |

Pelargonium graveolens L'Hér

| | Westringia glabra L. |
| --- | --- |

Westringia glabra L.

| 2) | II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

II pielikumu svītro.

---

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/148

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/2418

(2015. gada 18. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 65. un 197. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 65. pantu Komisijas atbildība ir norādīt darbiniekus, kuriem tā deleģē savus pienākumus, deleģēto pilnvaru apjomu un deleģēšanas robežas attiecībā uz kredītrīkotājiem. To darot, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā vispārējā politiskā atbildība par Savienības budžeta pārvaldību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 65. pantu Komisijas atbildība ir norādīt darbiniekus, kuriem tā deleģē savus pienākumus, deleģēto pilnvaru apjomu un deleģēšanas robežas attiecībā uz kredītrīkotājiem. To darot, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā vispārējā politiskā atbildība par Savienības budžeta pārvaldību.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) 15. panta 8. punktu Uzraudzības komitejas sekretariāta funkcijas joprojām būtu jānodrošina OLAF ciešā sadarbībā ar Uzraudzības komiteju, un OLAF ģenerāldirektoram joprojām vajadzētu būt deleģētajam kredītrīkotājam attiecībā uz visām saistītajām apropriācijām. OLAF ģenerāldirektors var minētās pilnvaras deleģēt tālāk darbiniekiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi vai Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) 15. panta 8. punktu Uzraudzības komitejas sekretariāta funkcijas joprojām būtu jānodrošina OLAF ciešā sadarbībā ar Uzraudzības komiteju, un OLAF ģenerāldirektoram joprojām vajadzētu būt deleģētajam kredītrīkotājam attiecībā uz visām saistītajām apropriācijām. OLAF ģenerāldirektors var minētās pilnvaras deleģēt tālāk darbiniekiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi vai Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.

| (3) | Ievērojot nepieciešamību nodrošināt efektīvu iekšējās kontroles sistēmu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 32. pantu un lai izvairītos no iespaida par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai iespējamu iejaukšanos tā Uzraudzības komitejas locekļu pienākumos, būtu jānosaka atbilstīgs regulējums ar Uzraudzības komitejas locekļiem saistīto apropriāciju īstenošanai. Jo īpaši ar locekļiem saistīto kredītrīkotāja pilnvaru deleģēšana būtu jāorganizē tā, lai novērstu iespaidu par iespējamu iejaukšanos. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nepieciešamību nodrošināt efektīvu iekšējās kontroles sistēmu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 32. pantu un lai izvairītos no iespaida par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai iespējamu iejaukšanos tā Uzraudzības komitejas locekļu pienākumos, būtu jānosaka atbilstīgs regulējums ar Uzraudzības komitejas locekļiem saistīto apropriāciju īstenošanai. Jo īpaši ar locekļiem saistīto kredītrīkotāja pilnvaru deleģēšana būtu jāorganizē tā, lai novērstu iespaidu par iespējamu iejaukšanos.

| (4) | Šis lēmums būtu jāsāk piemērot 2016. gada 1. janvārī kopā ar iekšējo noteikumu jauno I pielikumu. Tāpēc tam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums būtu jāsāk piemērot 2016. gada 1. janvārī kopā ar iekšējo noteikumu jauno I pielikumu. Tāpēc tam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (3), |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Komisijas Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/352/EK, EOTK, Euratom 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izņemot ar Uzraudzības komitejas locekļiem saistīto apropriāciju īstenošanu, ģenerāldirektors darbojas kā deleģētais kredītrīkotājs, īstenojot apropriācijas, kas ierakstītas uz Biroju attiecīgajā pielikumā Eiropas Savienības vispārējā budžeta Komisijas iedaļā, un apropriācijas, kas ierakstītas budžeta krāpšanas novēršanas pozīcijās, saistībā ar kurām iekšējos noteikumos par vispārējā budžeta izpildi viņam vai viņai ir deleģētas pilnvaras. Viņam vai viņai ir atļauts savas pilnvaras deleģēt tālāk darbiniekiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi vai Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, saskaņā ar minētajiem iekšējiem noteikumiem.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Briselē, 2015. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

2

OLAF

(3)  Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

3

OLAF

---

IETEIKUMI

| 19.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 333/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 333/150

---

IETEIKUMS (ES) 2015/2419

(2015. gada 16. marts)

par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu

ES UN UKRAINAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā 463. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”) (1), 463. pantu Asociācijas padomei ir pilnvaras sniegt attiecīgus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”) (1), 463. pantu Asociācijas padomei ir pilnvaras sniegt attiecīgus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 476. pantu puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 476. pantu puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

| (3) | Kamēr nolīgums nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/295/ES (2), Padomes Lēmumu 2014/668/ES (3) un Padomes Lēmumu 2014/691/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

Kamēr nolīgums nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/295/ES (2), Padomes Lēmumu 2014/668/ES (3) un Padomes Lēmumu 2014/691/ES (4).

| (4) | Puses ir vienojušās par asociācijas programmas tekstu, kuras mērķis ir sagatavot un veicināt nolīguma īstenošanu, izveidojot praktisku regulējumu, ar kura palīdzību var panākt pušu politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas svarīgākos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Puses ir vienojušās par asociācijas programmas tekstu, kuras mērķis ir sagatavot un veicināt nolīguma īstenošanu, izveidojot praktisku regulējumu, ar kura palīdzību var panākt pušu politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas svarīgākos mērķus.

| (5) | Asociācijas programmai ir divkāršs mērķis: noteikt konkrētus pasākumus, ar kuriem izpilda pušu saistības, kas noteiktas nolīgumā, un nodrošināt plašāku pamatu turpmākai ES un Ukrainas attiecību nostiprināšanai, lai veiktu būtiskus ekonomikas integrācijas pasākumus un padziļinātu politisko sadarbību saskaņā ar nolīguma vispārējo mērķi, |
| --- | --- |

(5)

Asociācijas programmai ir divkāršs mērķis: noteikt konkrētus pasākumus, ar kuriem izpilda pušu saistības, kas noteiktas nolīgumā, un nodrošināt plašāku pamatu turpmākai ES un Ukrainas attiecību nostiprināšanai, lai veiktu būtiskus ekonomikas integrācijas pasākumus un padziļinātu politisko sadarbību saskaņā ar nolīguma vispārējo mērķi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Vienīgais pants

Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Ukrainas asociācijas programmu (5), ciktāl tās īstenošana ir vērsta uz to, lai sasniegtu Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, mērķus.

Briselē, 2015. gada 16. martā

Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. YATSENYUK

---

(1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2014/295/ES (2014. gada 17. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz tā preambulu, 1. pantu un I, II un VII sadaļu (OV L 161, 29.5.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2014/668/ES (2014. gada 23. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz nolīguma III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras Puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2014/691/ES (2014. gada 29. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/668/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz tā III sadaļu (izņemot noteikumus par attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas kā darba ņēmēji likumīgi nodarbināti otras Puses teritorijā) un IV, V, VI un VII sadaļu, kā arī saistītajiem pielikumiem un protokoliem (OV L 289, 3.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Sk. dokumentu st 6978/15: http://register.consilium.europa.eu.

5

---