# Az Európai Unió C 431/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 431 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. december 22. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 431

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. december 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 431/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára vonatkozó konkrét szabályok alkalmazásáról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2015/C 431/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára vonatkozó konkrét szabályok alkalmazásáról

1

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 22.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 431/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára vonatkozó konkrét szabályok alkalmazásáról

(2015/C 431/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | BEVEZETÉS: AZ IRÁNYMUTATÁS CÉLJA ÉS HATÁLYA | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AZ OLÍVAOLAJ-ÁGAZATBAN, A MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZATBAN, VALAMINT A SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÁGAZATÁBAN ÉRDEKELT TERMELŐK ÁLTAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOKRA ALKALMAZANDÓ ÁLTALÁNOS ÉS ÁGAZATI SZABÁLYOK | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Bevezetés | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Általános versenyjogi keret | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Az EUMSZ 101. cikkének alkalmazásától való, a mezőgazdasági jogszabályokon kívüli egyedi eltérések: szakosítási csoportmentességi rendelet | 8 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | A KPSZ-rendeletben foglalt általános eltérés: 206. és 209. cikk | 9 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében megállapított, az EUMSZ 101. és 102. cikkének az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára történő alkalmazásától való eltérés | 10 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A megállapodás versenyszabályoknak való megfelelésének értékelése a termelői szervezet által | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | AZ ELTÉRÉS ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI | 14 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | A termelői szervezetnek/a termelői szervezetek társulásának elismerése | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A termelői szervezet célkitűzései és a termékeknek a tagsággal nem rendelkező termelőktől történő beszerzése | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A jelentős hatékonyság teszt | 16 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Az egyszerűsített módszer | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Az alternatív módszer | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | A termelői szervezet és a tagjai közötti viszony | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A termelésre vonatkozó felső határ | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Bejelentési kötelezettség | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Védőintézkedések | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Bevezetés | 31 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | A verseny kizárása | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Kisebb érintett termékpiac versenyellenes hatásokkal | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | A KAP-célkitűzések elérésének veszélybe kerülése | 33 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 4. | AZ ÉRINTETT ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Olívaolaj | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Példák az eltérés alkalmazására az olívaolaj-ágazatban | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A releváns piac azonosítása | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Az érintett termékpiac | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Az érintett földrajzi piac | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Marha- és borjúhúságazat | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Példák az eltérés alkalmazására a marha- és borjúhúságazatban | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Szántóföldi növények | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Példák az eltérés alkalmazására a szántóföldi növények ágazatában | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| I. MELLÉKLET: | Folyamatábra termelők számára | 40 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET:

| II. MELLÉKLET: | Folyamatábra termelői szervezetek/termelői szervezetek társulásai számára | 41 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET:

1.   BEVEZETÉS: AZ IRÁNYMUTATÁS CÉLJA ÉS HATÁLYA

| (1) | Ez az iránymutatás (1) útmutatást nyújt az olívaolaj-ágazatban, a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában érdekelt termelőknek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (2) való megfeleléshez, amely cikkek konkrét szabályokat határoznak meg az ezen ágazatokra vonatkozó szerződésre irányuló tárgyalások tekintetében. Az iránymutatás kiadására a KPSZ-rendelet 206. cikkének (3) bekezdése alapján került sor (3). |
| --- | --- |

(1)

Ez az iránymutatás (1) útmutatást nyújt az olívaolaj-ágazatban, a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában érdekelt termelőknek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (2) való megfeleléshez, amely cikkek konkrét szabályokat határoznak meg az ezen ágazatokra vonatkozó szerződésre irányuló tárgyalások tekintetében. Az iránymutatás kiadására a KPSZ-rendelet 206. cikkének (3) bekezdése alapján került sor (3).

| (2) | Az iránymutatás jogilag nem kötelező erejű. Az iránymutatás konkrét útmutatást kíván nyújtani a termelők számára, de a saját gyakorlatuk értékelése a termelők feladata marad. Az iránymutatás emellett útmutatást kíván adni a tagállamok bíróságai és versenyhatóságai számára a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének alkalmazásához. |
| --- | --- |

(2)

Az iránymutatás jogilag nem kötelező erejű. Az iránymutatás konkrét útmutatást kíván nyújtani a termelők számára, de a saját gyakorlatuk értékelése a termelők feladata marad. Az iránymutatás emellett útmutatást kíván adni a tagállamok bíróságai és versenyhatóságai számára a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének alkalmazásához.

| (3) | Az iránymutatás által érintett gazdasági szereplők meghatározásai a következők:






  — | a termelő az érintett termék előállítója, |
| --- | --- | --- |

(3)

Az iránymutatás által érintett gazdasági szereplők meghatározásai a következők:

—

a termelő az érintett termék előállítója,

| — | a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 152. cikkében meghatározott termelői szervezet, |
| --- | --- |

—

a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 152. cikkében meghatározott termelői szervezet,

| — | a termelői szervezetek társulása a termelői szervezeteknek a KPSZ-rendelet 156. cikkében meghatározott társulása. |
| --- | --- |

—

a termelői szervezetek társulása a termelői szervezeteknek a KPSZ-rendelet 156. cikkében meghatározott társulása.

Ahol az iránymutatás egy vagy több termelői szervezetre utal, ugyanez érvényes a termelői szervezetek társulására/társulásaira, kivéve kifejezetten ellentétes rendelkezések esetén. Termelői szervezeteket – az alkalmazandó nemzeti szabályoktól függően – többféle jogi formában is létre lehet hozni. A termelői szervezetként elismert szövetkezetek is részesülhetnek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke által nyújtott előnyökből. Az elismert szakmaközi szervezetekre nem vonatkozik a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke. Ugyanakkor igénybe vehetik a KPSZ-rendelet 210. cikkében meghatározott eltérési lehetőséget.

| (4) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke lehetővé teszi a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai számára, hogy tagjaik nevében számos feltétel mellett az érintett termékek beszállítására vonatkozó szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytassanak (4). |
| --- | --- |

(4)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke lehetővé teszi a termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai számára, hogy tagjaik nevében számos feltétel mellett az érintett termékek beszállítására vonatkozó szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytassanak (4).

| (5) | Az iránymutatás a következő kérdésekkel foglalkozik:






  — | az általánosan alkalmazandó versenyszabályok keretrendszere, |
| --- | --- | --- |

(5)

Az iránymutatás a következő kérdésekkel foglalkozik:

—

az általánosan alkalmazandó versenyszabályok keretrendszere,

| — | a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott konkrét szabályok, |
| --- | --- |

—

a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott konkrét szabályok,

| — | a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott konkrét szabályok gyakorlati alkalmazása az érintett mezőgazdasági ágazatokban. |
| --- | --- |

—

a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott konkrét szabályok gyakorlati alkalmazása az érintett mezőgazdasági ágazatokban.

| (6) | A Bizottság álláspontja nem sérti az Európai Unió Bíróságának (5) ítélkezési gyakorlatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 39., 42., 101. és 102. cikke, valamint a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke értelmezésének vonatkozásában. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság álláspontja nem sérti az Európai Unió Bíróságának (5) ítélkezési gyakorlatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 39., 42., 101. és 102. cikke, valamint a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke értelmezésének vonatkozásában.

| (7) | A Bizottság az érdekelt felektől és a versenyhivataloktól kapott piaci információ alapján figyelemmel kíséri az iránymutatás működését, majd a jövőbeni fejlemények és a változó tapasztalatok fényében felülvizsgálhatja azt. E felülvizsgálat hiányában az iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének módosításáig érvényben marad. Az említett cikkek közül bármely vagy mindegyik módosítása esetén az iránymutatást adott esetben felül kell vizsgálni, és az elfogadott változtatásoknak megfelelően frissíteni kell. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az érdekelt felektől és a versenyhivataloktól kapott piaci információ alapján figyelemmel kíséri az iránymutatás működését, majd a jövőbeni fejlemények és a változó tapasztalatok fényében felülvizsgálhatja azt. E felülvizsgálat hiányában az iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének módosításáig érvényben marad. Az említett cikkek közül bármely vagy mindegyik módosítása esetén az iránymutatást adott esetben felül kell vizsgálni, és az elfogadott változtatásoknak megfelelően frissíteni kell.

2.   AZ OLÍVAOLAJ-ÁGAZATBAN, A MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZATBAN, VALAMINT A SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÁGAZATÁBAN ÉRDEKELT TERMELŐK ÁLTAL KÖTÖTT MEGÁLLAPODÁSOKRA ALKALMAZANDÓ ÁLTALÁNOS ÉS ÁGAZATI SZABÁLYOK

2.1.   Bevezetés

| (8) | Az EUMSZ 42. cikke az uniós jogalkotóra (az Európai Parlamentre és a Tanácsra) ruházza annak meghatározásának jogát, hogy milyen mértékben vonatkoznak a versenyszabályok a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére. |
| --- | --- |

(8)

Az EUMSZ 42. cikke az uniós jogalkotóra (az Európai Parlamentre és a Tanácsra) ruházza annak meghatározásának jogát, hogy milyen mértékben vonatkoznak a versenyszabályok a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére.

| (9) | Pontosabban az EUMSZ 42. cikke szerint a közös agrárpolitikának az EUMSZ 39. cikkében meghatározott célkitűzései (a továbbiakban: KAP-célkitűzések) figyelembevételével az uniós jogalkotó határozza meg, milyen mértékben vonatkozzanak a versenyszabályok a mezőgazdasági ágazatra. A Bíróság szerint ez a rendelkezés elismeri, hogy a verseny vonatkozásában az agrárpolitika célkitűzései elsőbbséget élveznek az EUMSZ célkitűzéseihez képest (6). |
| --- | --- |

(9)

Pontosabban az EUMSZ 42. cikke szerint a közös agrárpolitikának az EUMSZ 39. cikkében meghatározott célkitűzései (a továbbiakban: KAP-célkitűzések) figyelembevételével az uniós jogalkotó határozza meg, milyen mértékben vonatkozzanak a versenyszabályok a mezőgazdasági ágazatra. A Bíróság szerint ez a rendelkezés elismeri, hogy a verseny vonatkozásában az agrárpolitika célkitűzései elsőbbséget élveznek az EUMSZ célkitűzéseihez képest (6).

| (10) | Az EUMSZ 39. cikke értelmében a KAP célkitűzései a következők:






  a) | a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával; |
| --- | --- | --- |

(10)

Az EUMSZ 39. cikke értelmében a KAP célkitűzései a következők:

a)

a mezőgazdasági termelékenység növelése a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával;

| b) | ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével; |
| --- | --- |

b)

ily módon a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével;

| c) | a piacok stabilizálása; |
| --- | --- |

c)

a piacok stabilizálása;

| d) | az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása; valamint |
| --- | --- |

d)

az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása; valamint

| e) | a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. |
| --- | --- |

e)

a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása.

2.2.   Általános versenyjogi keret

2.2.1.   Az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére

| (11) | Az EUMSZ 42. cikke alapján a KPSZ-rendelet 206. cikke kimondja, hogy az EUMSZ 101–106. cikkében meghatározott versenyszabályok vonatkoznak a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére:

  „Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az EUMSZ 42. cikkének megfelelően az EUMSZ 101–106. cikkét, valamint az azok végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 207–210. cikkére is figyelemmel – alkalmazni az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.” |
| --- | --- |

(11)

Az EUMSZ 42. cikke alapján a KPSZ-rendelet 206. cikke kimondja, hogy az EUMSZ 101–106. cikkében meghatározott versenyszabályok vonatkoznak a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére:

„Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az EUMSZ 42. cikkének megfelelően az EUMSZ 101–106. cikkét, valamint az azok végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 207–210. cikkére is figyelemmel – alkalmazni az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.”

| (12) | Az EUMSZ 101. (7) és 102. (8) cikke csak annyiban érvényes a vállalkozásokra és a vállalkozások társulásaira a megállapodások, döntések, összehangolt magatartások vagy az erőfölénnyel való visszaélés vonatkozásában, amennyiben azok „hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre”. Az alkalmazhatósági kritérium értelmezésével kapcsolatos részleteket a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló európai bizottsági iránymutatás (9) tartalmazza. Ha a tagállamok közötti kereskedelem érintettségét nem lehet megállapítani, a nemzeti versenyszabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

Az EUMSZ 101. (7) és 102. (8) cikke csak annyiban érvényes a vállalkozásokra és a vállalkozások társulásaira a megállapodások, döntések, összehangolt magatartások vagy az erőfölénnyel való visszaélés vonatkozásában, amennyiben azok „hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre”. Az alkalmazhatósági kritérium értelmezésével kapcsolatos részleteket a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló európai bizottsági iránymutatás (9) tartalmazza. Ha a tagállamok közötti kereskedelem érintettségét nem lehet megállapítani, a nemzeti versenyszabályokat kell alkalmazni.

| (13) | Az EUMSZ 101. cikke elvileg a termelők és termelői szervezetek valamennyi gazdasági tevékenységére vonatkozik. A termelői szervezet az egyes termelők társulása, következésképpen az uniós versenyjog alkalmazása céljából minősül egyrészt a vállalkozások társulásának, másrészt pedig saját jogú vállalkozásnak (10), amennyiben gazdasági tevékenységet folytat. Következésképpen mind a termelői szervezetnek, mind a szervezet tagjainak be kell tartaniuk a versenyszabályokat. Ennek megfelelően a versenyszabályok nemcsak az egyéni termelők közötti megállapodásokra (például termelői szervezetek létrehozására és az alapszabályukra), hanem a termelői szervezet által hozott döntésekre, illetve az általa kötött szerződésekre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

Az EUMSZ 101. cikke elvileg a termelők és termelői szervezetek valamennyi gazdasági tevékenységére vonatkozik. A termelői szervezet az egyes termelők társulása, következésképpen az uniós versenyjog alkalmazása céljából minősül egyrészt a vállalkozások társulásának, másrészt pedig saját jogú vállalkozásnak (10), amennyiben gazdasági tevékenységet folytat. Következésképpen mind a termelői szervezetnek, mind a szervezet tagjainak be kell tartaniuk a versenyszabályokat. Ennek megfelelően a versenyszabályok nemcsak az egyéni termelők közötti megállapodásokra (például termelői szervezetek létrehozására és az alapszabályukra), hanem a termelői szervezet által hozott döntésekre, illetve az általa kötött szerződésekre is vonatkoznak.

| (14) | A Bíróság több olyan ítéletet is hozott, amely kifejezetten a szövetkezetekre vonatkozik. A szövetkezetek valóban sajátos formái a termelői szervezeteknek. Az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének a szövetkezetekre (a termelői szervezetek egyik lehetséges formájára) való alkalmazhatóságának értékelésekor a Bíróság azt az álláspontot képviselte, hogy egy vállalkozás szövetkezeti társulásként történő létrehozása önmagában nem jelent versenyellenes magatartást. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a szövetkezeti társulások automatikusan mentesülnek az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésében megállapított tilalom alól, hiszen mindemellett befolyásolhatják a tagjaik kereskedelmi magatartását annak érdekében, hogy korlátozzák vagy torzítsák a versenyt azokon a piacokon, amelyeken ezek a vállalkozások működnek (11). |
| --- | --- |

(14)

A Bíróság több olyan ítéletet is hozott, amely kifejezetten a szövetkezetekre vonatkozik. A szövetkezetek valóban sajátos formái a termelői szervezeteknek. Az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének a szövetkezetekre (a termelői szervezetek egyik lehetséges formájára) való alkalmazhatóságának értékelésekor a Bíróság azt az álláspontot képviselte, hogy egy vállalkozás szövetkezeti társulásként történő létrehozása önmagában nem jelent versenyellenes magatartást. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a szövetkezeti társulások automatikusan mentesülnek az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésében megállapított tilalom alól, hiszen mindemellett befolyásolhatják a tagjaik kereskedelmi magatartását annak érdekében, hogy korlátozzák vagy torzítsák a versenyt azokon a piacokon, amelyeken ezek a vállalkozások működnek (11).

| (15) | Példa az EUMSZ 101. cikkének a termelők tevékenységeire való alkalmazására:













  A helyzet | : | Az élő szarvasmarhák piacán adott országban folyamatosan csökken a hazai kereslet, mert csökken a végfelhasználók marhahús iránti kereslete. Emellett növekszik a hasított testek és a darabolt marhahús, illetve kisebb mértékben az élő szarvasmarha importja. Az országban található vágóhidak sokkal kevesebb élő szarvasmarhát vásárolnak, és jelentősen csökken az élő szarvasmarhák ára. A helyzet kezelése érdekében sok (az élőmarhapiac körülbelül 60 %-át jelentő) élőmarha-beszállító megállapodást köt egymással, amely meghatározza a vágóhidakra általuk eladott élő szarvasmarha minimális eladási árát. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A megállapodás célja a verseny korlátozása az egységes árszabás kialakításával. Ezzel megsértik az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében előírt, a versenyellenes megállapodásokra, a társulások által hozott döntésekre és az összehangolt magatartásra vonatkozó tilalmat. A megállapodás nem jár előnnyel a vásárlók számára, és az élő szarvasmarhák piacának jelentős részén megszünteti a versenyt. Ezért az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése alapján nem igazolható. Ennek megfelelően egy ilyen megállapodás az EUMSZ 101. cikkének megsértését jelenti, ezáltal tilos és semmisnek minősül. |

(15)

Példa az EUMSZ 101. cikkének a termelők tevékenységeire való alkalmazására:

A helyzet

:

Az élő szarvasmarhák piacán adott országban folyamatosan csökken a hazai kereslet, mert csökken a végfelhasználók marhahús iránti kereslete. Emellett növekszik a hasított testek és a darabolt marhahús, illetve kisebb mértékben az élő szarvasmarha importja. Az országban található vágóhidak sokkal kevesebb élő szarvasmarhát vásárolnak, és jelentősen csökken az élő szarvasmarhák ára. A helyzet kezelése érdekében sok (az élőmarhapiac körülbelül 60 %-át jelentő) élőmarha-beszállító megállapodást köt egymással, amely meghatározza a vágóhidakra általuk eladott élő szarvasmarha minimális eladási árát.

Elemzés

:

A megállapodás célja a verseny korlátozása az egységes árszabás kialakításával. Ezzel megsértik az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében előírt, a versenyellenes megállapodásokra, a társulások által hozott döntésekre és az összehangolt magatartásra vonatkozó tilalmat. A megállapodás nem jár előnnyel a vásárlók számára, és az élő szarvasmarhák piacának jelentős részén megszünteti a versenyt. Ezért az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése alapján nem igazolható. Ennek megfelelően egy ilyen megállapodás az EUMSZ 101. cikkének megsértését jelenti, ezáltal tilos és semmisnek minősül.

| (16) | Az EUMSZ 102. cikke egyaránt vonatkozik a termelőkre és a vállalkozásként eljáró termelői szervezetekre is. Az erőfölénnyel való visszaélésnek az EUMSZ 102. cikkében előírt tilalma teljes egészében alkalmazandó a mezőgazdasági ágazatban. Ugyanakkor az EUMSZ 102. cikkének megsértéséhez teljesülniük kell az alábbi feltételeknek:






  a) | Először, a termelői szervezet vagy a termelő erőfölénnyel rendelkezik egy adott termékpiacon és földrajzi piacon (az érintett piacon) (12), azaz olyan gazdasági erővel rendelkezik, amely lehetővé teszi, hogy jelentős mértékben a versenytársaitól, a vásárlóktól és végeredményben a fogyasztóktól függetlenül járjon el (13). |
| --- | --- | --- |

(16)

Az EUMSZ 102. cikke egyaránt vonatkozik a termelőkre és a vállalkozásként eljáró termelői szervezetekre is. Az erőfölénnyel való visszaélésnek az EUMSZ 102. cikkében előírt tilalma teljes egészében alkalmazandó a mezőgazdasági ágazatban. Ugyanakkor az EUMSZ 102. cikkének megsértéséhez teljesülniük kell az alábbi feltételeknek:

a)

Először, a termelői szervezet vagy a termelő erőfölénnyel rendelkezik egy adott termékpiacon és földrajzi piacon (az érintett piacon) (12), azaz olyan gazdasági erővel rendelkezik, amely lehetővé teszi, hogy jelentős mértékben a versenytársaitól, a vásárlóktól és végeredményben a fogyasztóktól függetlenül járjon el (13).

| b) | Másodszor, a termelői szervezet vagy termelő visszaél az erőfölényével, és versenykorlátozó és/vagy kizsákmányoló gyakorlatot folytat a versenytársak, a vásárlók és/vagy a fogyasztók kárára (14). |
| --- | --- |

b)

Másodszor, a termelői szervezet vagy termelő visszaél az erőfölényével, és versenykorlátozó és/vagy kizsákmányoló gyakorlatot folytat a versenytársak, a vásárlók és/vagy a fogyasztók kárára (14).

| c) | Ezek a gyakorlatok befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet (15). |
| --- | --- |

c)

Ezek a gyakorlatok befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet (15).

| (17) | Példa az EUMSZ 102. cikkének a termelői szervezet tevékenységeire való alkalmazására:













  A helyzet | : | Egy búzatermelő térség nagy távolságra helyezkedik el más búzatermelő térségektől. Az adott térségben a búzát lisztté őrlik a helyi malmokban, vagy a térségben tenyésztett állatok takarmányának előállításához használják fel. A lisztté őrlésre szánt búzára szigorúbb minőségi előírások vonatkoznak, mint a takarmánybúzára, és magasabb az eladási ára. Egy szomszédos országból kis mennyiségben búzát importálnak, amely a szállítási költségek miatt a helyi áraknál magasabb árakon egészíti ki a helyi kínálatot. A helyi búzatermelők (a termelés mennyiségét tekintve) felét tömörítő nagy termelői szervezet látja el a legtöbb helyi malmot, míg a többi termelő továbbra is kevésbé szervezett, és adott esetben ők látják el a takarmányfeldolgozók és a malmok további (a nagy termelői szervezet által nem kielégített) keresletét. A nagy termelői szervezet tagjai a termelői szervezet alapszabálya értelmében kötelesek a teljes termésüket beszolgáltatni a termelői szervezetnek, és néhány jogi, illetve gyakorlati kérdés miatt ezek a tagok nagyon ritkán lépnek ki a termelői szervezetből. Néhány évvel ezelőtt néhány, a nagy termelői szervezeten kívüli gazdálkodó létrehozott egy másik termelői szervezetet, amely javította a megtermelt búza minőségét és növelte a mennyiséget, illetve befektetett egy raktározási és forgalmazási rendszerbe, hogy nagyobb mennyiségben értékesítsék a búzát. Ez az új, kisebb termelői szervezet fokozatosan meggyőzte a helyi malmokat, hogy inkább tőle vásároljanak búzát, mint a nagyobb termelői szervezettől. A jövedelmezőbb kenyérbúzapiac fokozatos elvesztése miatt a nagyobb termelői szervezet úgy határoz, hogy a kenyérbúza nagykereskedelmi árát a változó költség alá csökkenti, hogy visszanyerje a vásárlóit, és az egyre sikeresebb versenytárs kárára sikeresen visszaszerzi a vásárlói egy részét. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | Tekintettel a más termelő térségekből az érintett térségbe történő szállítás magas költségeire, a búza piaca valószínűleg nem nagyobb az érintett térségnél. Figyelembe véve a piaci részesedését, a tagjaira vonatkozó kizárólagossági kötelezettségen keresztül a kínálatra gyakorolt ellenőrzését, illetve azt a tényt, hogy az import a magas szállítási költségek miatt nem helyettesítheti az általa biztosított mennyiséget, a nagy termelői szervezet valószínűleg erőfölényben van. Az erőfölény valószínűleg tartós jellegű, mivel a termelői szervezet tagjai ritkán lépnek ki a termelői szervezetből, és a nagy mennyiségben történő búzaellátás céljára nehéz alternatív forrásokat találni. A nagy termelői szervezet felfaló jellegű árképzésének célja a versenytárs (a kisebb termelői szervezet) piacról történő kiszorítása. Ennek megfelelően a termelői szervezet az EUMSZ 102. cikke ellenére valószínűleg visszaélt az erőfölényével. |

(17)

Példa az EUMSZ 102. cikkének a termelői szervezet tevékenységeire való alkalmazására:

A helyzet

:

Egy búzatermelő térség nagy távolságra helyezkedik el más búzatermelő térségektől. Az adott térségben a búzát lisztté őrlik a helyi malmokban, vagy a térségben tenyésztett állatok takarmányának előállításához használják fel. A lisztté őrlésre szánt búzára szigorúbb minőségi előírások vonatkoznak, mint a takarmánybúzára, és magasabb az eladási ára. Egy szomszédos országból kis mennyiségben búzát importálnak, amely a szállítási költségek miatt a helyi áraknál magasabb árakon egészíti ki a helyi kínálatot. A helyi búzatermelők (a termelés mennyiségét tekintve) felét tömörítő nagy termelői szervezet látja el a legtöbb helyi malmot, míg a többi termelő továbbra is kevésbé szervezett, és adott esetben ők látják el a takarmányfeldolgozók és a malmok további (a nagy termelői szervezet által nem kielégített) keresletét. A nagy termelői szervezet tagjai a termelői szervezet alapszabálya értelmében kötelesek a teljes termésüket beszolgáltatni a termelői szervezetnek, és néhány jogi, illetve gyakorlati kérdés miatt ezek a tagok nagyon ritkán lépnek ki a termelői szervezetből. Néhány évvel ezelőtt néhány, a nagy termelői szervezeten kívüli gazdálkodó létrehozott egy másik termelői szervezetet, amely javította a megtermelt búza minőségét és növelte a mennyiséget, illetve befektetett egy raktározási és forgalmazási rendszerbe, hogy nagyobb mennyiségben értékesítsék a búzát. Ez az új, kisebb termelői szervezet fokozatosan meggyőzte a helyi malmokat, hogy inkább tőle vásároljanak búzát, mint a nagyobb termelői szervezettől. A jövedelmezőbb kenyérbúzapiac fokozatos elvesztése miatt a nagyobb termelői szervezet úgy határoz, hogy a kenyérbúza nagykereskedelmi árát a változó költség alá csökkenti, hogy visszanyerje a vásárlóit, és az egyre sikeresebb versenytárs kárára sikeresen visszaszerzi a vásárlói egy részét.

Elemzés

:

Tekintettel a más termelő térségekből az érintett térségbe történő szállítás magas költségeire, a búza piaca valószínűleg nem nagyobb az érintett térségnél. Figyelembe véve a piaci részesedését, a tagjaira vonatkozó kizárólagossági kötelezettségen keresztül a kínálatra gyakorolt ellenőrzését, illetve azt a tényt, hogy az import a magas szállítási költségek miatt nem helyettesítheti az általa biztosított mennyiséget, a nagy termelői szervezet valószínűleg erőfölényben van. Az erőfölény valószínűleg tartós jellegű, mivel a termelői szervezet tagjai ritkán lépnek ki a termelői szervezetből, és a nagy mennyiségben történő búzaellátás céljára nehéz alternatív forrásokat találni. A nagy termelői szervezet felfaló jellegű árképzésének célja a versenytárs (a kisebb termelői szervezet) piacról történő kiszorítása. Ennek megfelelően a termelői szervezet az EUMSZ 102. cikke ellenére valószínűleg visszaélt az erőfölényével.

| (18) | Az EUMSZ 101. cikke vonatkozhat a termelői szervezetek tagjainak egymás közötti, valamint a termelői szervezetek és a tagjaik közötti megállapodásokra is, így többek között a termelői szervezetek belső határozataira és alapszabályaira, ha a tagok és/vagy a szervezet egymásnak tényleges vagy potenciális versenytársai az adott termékpiacon. Ez akkor fordulhat elő, ha a) a termelők a termelői szervezet alapszabályának értelmében rövid határidővel kiléphetnek a szervezetből; b) ha a tagok szabadon eldönthetik, mekkora mennyiséget kívánnak beszolgáltatni a termelői szervezetnek, tehát termelésüknek csupán egy részét értékesítik a termelői szervezeten keresztül. A Bíróság számos esetben foglalkozott a szövetkezetek alapszabályaival és az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének való megfelelésükkel, ennek során elismerte, hogy az ilyen szövetkezeti megállapodások bizonyos feltételek mellett kedvezőek a verseny szempontjából (16), és megállapította, hogy a tagoknak a termelői szervezetből való kilépésére és az ellátási kötelezettségre vonatkozó szabályok bizonyos körülmények között mentesülhetnek az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalom alól, feltéve, hogy a termelői szervezet megfelelő működésének biztosításához szükséges minimumra korlátozódik (17). |
| --- | --- |

(18)

Az EUMSZ 101. cikke vonatkozhat a termelői szervezetek tagjainak egymás közötti, valamint a termelői szervezetek és a tagjaik közötti megállapodásokra is, így többek között a termelői szervezetek belső határozataira és alapszabályaira, ha a tagok és/vagy a szervezet egymásnak tényleges vagy potenciális versenytársai az adott termékpiacon. Ez akkor fordulhat elő, ha a) a termelők a termelői szervezet alapszabályának értelmében rövid határidővel kiléphetnek a szervezetből; b) ha a tagok szabadon eldönthetik, mekkora mennyiséget kívánnak beszolgáltatni a termelői szervezetnek, tehát termelésüknek csupán egy részét értékesítik a termelői szervezeten keresztül. A Bíróság számos esetben foglalkozott a szövetkezetek alapszabályaival és az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének való megfelelésükkel, ennek során elismerte, hogy az ilyen szövetkezeti megállapodások bizonyos feltételek mellett kedvezőek a verseny szempontjából (16), és megállapította, hogy a tagoknak a termelői szervezetből való kilépésére és az ellátási kötelezettségre vonatkozó szabályok bizonyos körülmények között mentesülhetnek az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalom alól, feltéve, hogy a termelői szervezet megfelelő működésének biztosításához szükséges minimumra korlátozódik (17).

| (19) | Példa a 101. cikknek a termelői szervezetek tagjai közötti megállapodásokra való alkalmazására:













  A helyzet | : | Több kisebb sörárpatermelő létrehozott egy termelői szervezetet, hogy közös értékesítési szerződés keretében, egyforma áron, közösen értékesítsék a sörárpát egy helyi whiskylepárlónak. A termelők különösen azért jártak így el, mert külön-külön nem tudják biztosítani a lepárló által igényelt mennyiséget, és a lepárló nem akar külön-külön kapcsolatban állni több kisebb beszállítóval. A termelői szervezet intézi a sörárpa forgalmazásának folyamatát, és szervezi az ellátási logisztikát, beleértve a szállítást is. Az adott térségben a termelői szervezet képviseli a piac 8 %-át a sörárpának a lepárlókba történő szállítása terén. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A termelők által folytatott közös értékesítés az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenyellenes megállapodásokra vonatkozó tilalom alá esik, mert megszünteti a tényleges vagy lehetséges versenytársak közötti árversenyt. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a termelői szervezetben kidolgozott kereskedelmi értékesítési rendszer az áruk forgalmazása szempontjából jelentős előnyökkel jár, amelyekből részesülnek a vásárlók. Először is biztosítja, hogy van egy olyan további szállító a piacon, amely képes biztosítani a vevők által igényelt mennyiséget, és ezáltal a vevők előnyére nő a verseny. Az ellátási költségek is csökkenthetők a jobban integrált logisztikai rendszer révén, illetve azáltal, hogy alacsonyabbak a tranzakciós költségek ahhoz képest, mint amikor a vevő közvetlenül az egyes termelőktől vásárol. A termelői szervezet alacsony piaci részesedését tekintve nem valószínű a verseny korlátozása. Ennek megfelelően a szóban forgó megállapodás valószínűleg igazolható az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése értelmében. |

(19)

Példa a 101. cikknek a termelői szervezetek tagjai közötti megállapodásokra való alkalmazására:

A helyzet

:

Több kisebb sörárpatermelő létrehozott egy termelői szervezetet, hogy közös értékesítési szerződés keretében, egyforma áron, közösen értékesítsék a sörárpát egy helyi whiskylepárlónak. A termelők különösen azért jártak így el, mert külön-külön nem tudják biztosítani a lepárló által igényelt mennyiséget, és a lepárló nem akar külön-külön kapcsolatban állni több kisebb beszállítóval. A termelői szervezet intézi a sörárpa forgalmazásának folyamatát, és szervezi az ellátási logisztikát, beleértve a szállítást is. Az adott térségben a termelői szervezet képviseli a piac 8 %-át a sörárpának a lepárlókba történő szállítása terén.

Elemzés

:

A termelők által folytatott közös értékesítés az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a versenyellenes megállapodásokra vonatkozó tilalom alá esik, mert megszünteti a tényleges vagy lehetséges versenytársak közötti árversenyt. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a termelői szervezetben kidolgozott kereskedelmi értékesítési rendszer az áruk forgalmazása szempontjából jelentős előnyökkel jár, amelyekből részesülnek a vásárlók. Először is biztosítja, hogy van egy olyan további szállító a piacon, amely képes biztosítani a vevők által igényelt mennyiséget, és ezáltal a vevők előnyére nő a verseny. Az ellátási költségek is csökkenthetők a jobban integrált logisztikai rendszer révén, illetve azáltal, hogy alacsonyabbak a tranzakciós költségek ahhoz képest, mint amikor a vevő közvetlenül az egyes termelőktől vásárol. A termelői szervezet alacsony piaci részesedését tekintve nem valószínű a verseny korlátozása. Ennek megfelelően a szóban forgó megállapodás valószínűleg igazolható az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése értelmében.

2.2.2.   Az EUMSZ 101. cikkének alkalmazásától való, a mezőgazdasági jogszabályokon kívüli egyedi eltérések: szakosítási csoportmentességi rendelet

| (20) | Az 1218/2010/EU bizottsági rendeletnek (18) (a továbbiakban „szakosítási csoportmentesség”) megfelelően a szakosítási megállapodások magukban foglalhatnak többek között olyan, vállalkozások közötti megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat, amelyek révén megállapodnak, hogy bizonyos termékeket közösen állítanak elő, vagy alvállalkozásba adják egymásnak egy vagy több termék előállítását (egy vállalkozás lesz egy adott termék kizárólagos előállítója) (19). |
| --- | --- |

(20)

Az 1218/2010/EU bizottsági rendeletnek (18) (a továbbiakban „szakosítási csoportmentesség”) megfelelően a szakosítási megállapodások magukban foglalhatnak többek között olyan, vállalkozások közötti megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat, amelyek révén megállapodnak, hogy bizonyos termékeket közösen állítanak elő, vagy alvállalkozásba adják egymásnak egy vagy több termék előállítását (egy vállalkozás lesz egy adott termék kizárólagos előállítója) (19).

| (21) | A mezőgazdasági ágazat vonatkozásában a szakosítási megállapodás utalhat mezőgazdasági termékek közös termelésére és a mezőgazdasági termékek más termékekké való feldolgozásával/átalakításával kapcsolatos tevékenységekre, például az állatok leölésére, hús darabolására, gabonafélék őrlésére stb. A mezőgazdasági termelői szervezetek vonatkozásában a szakosítási megállapodás inkább a nyers mezőgazdasági termékeknek más termékekké való feldolgozására/átalakítására vonatkozik, mivel kevés közös vállalkozás foglalkozik nyers mezőgazdasági termékek előállításával. |
| --- | --- |

(21)

A mezőgazdasági ágazat vonatkozásában a szakosítási megállapodás utalhat mezőgazdasági termékek közös termelésére és a mezőgazdasági termékek más termékekké való feldolgozásával/átalakításával kapcsolatos tevékenységekre, például az állatok leölésére, hús darabolására, gabonafélék őrlésére stb. A mezőgazdasági termelői szervezetek vonatkozásában a szakosítási megállapodás inkább a nyers mezőgazdasági termékeknek más termékekké való feldolgozására/átalakítására vonatkozik, mivel kevés közös vállalkozás foglalkozik nyers mezőgazdasági termékek előállításával.

| (22) | A szakosítási csoportmentességi rendelet megállapítja, hogy az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése értelmében az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonatkozik a szakosítási megállapodásokra (20). |
| --- | --- |

(22)

A szakosítási csoportmentességi rendelet megállapítja, hogy az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése értelmében az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén nem vonatkozik a szakosítási megállapodásokra (20).

| (23) | Először is a felek együttes piaci részesedése nem haladhatja meg az érintett piac 20 %-át. |
| --- | --- |

(23)

Először is a felek együttes piaci részesedése nem haladhatja meg az érintett piac 20 %-át.

| (24) | Másodszor a szakosítási megállapodások nem tartalmazhatnak különösen súlyos korlátozásokat, például az árak rögzítését, a termelés korlátozását és a piacok vagy a vevők felosztását. |
| --- | --- |

(24)

Másodszor a szakosítási megállapodások nem tartalmazhatnak különösen súlyos korlátozásokat, például az árak rögzítését, a termelés korlátozását és a piacok vagy a vevők felosztását.

| (25) | Ugyanakkor léteznek kivételek. A szakosítási csoportmentesség szerinti mentesség alkalmazható az alábbiakra (21):






  — | a szakosítási megállapodásnak megfelelően előállított termékek közös forgalmazása tekintetében a közvetlen vevőknek felszámított árak rögzítése, |
| --- | --- | --- |

(25)

Ugyanakkor léteznek kivételek. A szakosítási csoportmentesség szerinti mentesség alkalmazható az alábbiakra (21):

—

a szakosítási megállapodásnak megfelelően előállított termékek közös forgalmazása tekintetében a közvetlen vevőknek felszámított árak rögzítése,

| — | a kapacitás és a termelési volumen meghatározása közös termelési megállapodás keretében, továbbá |
| --- | --- |

—

a kapacitás és a termelési volumen meghatározása közös termelési megállapodás keretében, továbbá

| — | a szakosítási megállapodásnak megfelelően előállított termékek közös forgalmazása tekintetében az értékesítési célok meghatározása. |
| --- | --- |

—

a szakosítási megállapodásnak megfelelően előállított termékek közös forgalmazása tekintetében az értékesítési célok meghatározása.

| (26) | Példa a szakosítási csoportmentesség lehetséges alkalmazására a mezőgazdasági ágazatban:













  A helyzet | : | A szántóföldi növények több termelője megállapodik, hogy közösen állít elő takarmányt repcéből. Korábban csupán értékesítették a repcét a feldolgozók számára. Közös, a repcetermelésük egészére vonatkozó termelési megállapodást kötnek. Továbbá közösen forgalmazzák a terméket, és közösen állapítják meg, milyen áron értékesítik a szarvasmarha-tenyésztőknek a repcéből előállított takarmány teljes mennyiségét. A szántóföldi növények termelői egy éven belül 9,3 %-os részesedést érnek el a repcéből készült takarmányok piacán. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A közös termelési megállapodások a szakosítási csoportmentesség alá tartozó szakosítási megállapodások közé tartoznak. A legszűkebb lehetséges piac a repcéből előállított takarmányok piaca (lehetséges, hogy nagyobb, és más forrásokból származó takarmányt is érint). A felek együttes piaci részesedése a repcéből előállított takarmányok piacán nem haladja meg a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet 3. cikkében előírt 20 %-ot. Annak ellenére, hogy a megállapodásban szerepel az árak meghatározása, a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek (jelen esetben a szarvasmarha-tenyésztőknek) felszámított árak rögzítése a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében elfogadható. A megállapodás értelmében a szántóföldi növények három termelője kizárólagos beszállítási kötelezettséget vállal, amire szintén vonatkozik a szakosítási csoportmentesség (a 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja). Ennek megfelelően a szakosítási csoportmentesség kiterjed a szóban forgó közös termelési megállapodásra, amely nem minősül az EUMSZ 101. cikke megsértésével történő versenyellenes megállapodásnak. |

(26)

Példa a szakosítási csoportmentesség lehetséges alkalmazására a mezőgazdasági ágazatban:

A helyzet

:

A szántóföldi növények több termelője megállapodik, hogy közösen állít elő takarmányt repcéből. Korábban csupán értékesítették a repcét a feldolgozók számára. Közös, a repcetermelésük egészére vonatkozó termelési megállapodást kötnek. Továbbá közösen forgalmazzák a terméket, és közösen állapítják meg, milyen áron értékesítik a szarvasmarha-tenyésztőknek a repcéből előállított takarmány teljes mennyiségét. A szántóföldi növények termelői egy éven belül 9,3 %-os részesedést érnek el a repcéből készült takarmányok piacán.

Elemzés

:

A közös termelési megállapodások a szakosítási csoportmentesség alá tartozó szakosítási megállapodások közé tartoznak. A legszűkebb lehetséges piac a repcéből előállított takarmányok piaca (lehetséges, hogy nagyobb, és más forrásokból származó takarmányt is érint). A felek együttes piaci részesedése a repcéből előállított takarmányok piacán nem haladja meg a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet 3. cikkében előírt 20 %-ot. Annak ellenére, hogy a megállapodásban szerepel az árak meghatározása, a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek (jelen esetben a szarvasmarha-tenyésztőknek) felszámított árak rögzítése a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében elfogadható. A megállapodás értelmében a szántóföldi növények három termelője kizárólagos beszállítási kötelezettséget vállal, amire szintén vonatkozik a szakosítási csoportmentesség (a 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja). Ennek megfelelően a szakosítási csoportmentesség kiterjed a szóban forgó közös termelési megállapodásra, amely nem minősül az EUMSZ 101. cikke megsértésével történő versenyellenes megállapodásnak.

2.3.   A KPSZ-rendeletben foglalt általános eltérés: 206. és 209. cikk

| (27) | A KPSZ-rendelet 206. cikke értelmében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó megállapodásokra az EUMSZ 101–106. cikkét kell alkalmazni, amennyiben a KPSZ-rendelet másként nem rendelkezik. A KPSZ-rendelet 206. cikke tehát megerősíti azon általános elvet, hogy az EU versenyjoga alkalmazandó a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére. Ezzel azonban főszabályként a KPSZ-rendelet 207–210. cikke foglalkozik. |
| --- | --- |

(27)

A KPSZ-rendelet 206. cikke értelmében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó megállapodásokra az EUMSZ 101–106. cikkét kell alkalmazni, amennyiben a KPSZ-rendelet másként nem rendelkezik. A KPSZ-rendelet 206. cikke tehát megerősíti azon általános elvet, hogy az EU versenyjoga alkalmazandó a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére. Ezzel azonban főszabályként a KPSZ-rendelet 207–210. cikke foglalkozik.

| (28) | Bizonyos feltételek teljesülése esetén a KPSZ-rendelet 209. cikke kizárja az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére vonatkozó megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében foglalt eltéréssel ellentétben az ilyen jellegű eltérés a KPSZ-rendelet által érintett valamennyi mezőgazdasági ágazatra vonatkozik. Ennek értelmében a KPSZ-rendelet 209. cikke független, különálló eszköz, és az iránymutatás a továbbiakban „általános eltérésként” utal rá. |
| --- | --- |

(28)

Bizonyos feltételek teljesülése esetén a KPSZ-rendelet 209. cikke kizárja az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási köréből a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére vonatkozó megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében foglalt eltéréssel ellentétben az ilyen jellegű eltérés a KPSZ-rendelet által érintett valamennyi mezőgazdasági ágazatra vonatkozik. Ennek értelmében a KPSZ-rendelet 209. cikke független, különálló eszköz, és az iránymutatás a továbbiakban „általános eltérésként” utal rá.

| (29) | A termelők két különböző esetben részesülhetnek ennek az általános eltérésnek az előnyeiből:






  a) | az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem vonatkozik a mezőgazdasági termékek előállításával és kereskedelmével kapcsolatos megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amennyiben azokra szükség van az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzések eléréséhez. A Bíróság ebben az összefüggésben azt az álláspontot képviselte, hogy még ha egy megállapodás szükségesnek is tekinthető egy vagy több KAP-célkitűzés eléréséhez, de nem szükséges egy másik célkitűzés eléréséhez (vagy akár veszélyeztet egy másik célkitűzést), nem alkalmazható rá az eltérés (22) (a KPSZ-rendelet 209. cikke (1) bekezdésének első albekezdése); |
| --- | --- | --- |

(29)

A termelők két különböző esetben részesülhetnek ennek az általános eltérésnek az előnyeiből:

a)

az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem vonatkozik a mezőgazdasági termékek előállításával és kereskedelmével kapcsolatos megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amennyiben azokra szükség van az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzések eléréséhez. A Bíróság ebben az összefüggésben azt az álláspontot képviselte, hogy még ha egy megállapodás szükségesnek is tekinthető egy vagy több KAP-célkitűzés eléréséhez, de nem szükséges egy másik célkitűzés eléréséhez (vagy akár veszélyeztet egy másik célkitűzést), nem alkalmazható rá az eltérés (22) (a KPSZ-rendelet 209. cikke (1) bekezdésének első albekezdése);

| b) | az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem vonatkozik az alábbi felek olyan megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartására,






  — | termelők, |
| --- | --- | --- |

b)

az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem vonatkozik az alábbi felek olyan megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartására,

—

termelők,

| — | termelői társulások, |
| --- | --- |

—

termelői társulások,

| — | ilyen társulások társulásai, |
| --- | --- |

—

ilyen társulások társulásai,

| — | a KPSZ-rendelet 152. cikke értelmében elismert termelői szervezetek, |
| --- | --- |

—

a KPSZ-rendelet 152. cikke értelmében elismert termelői szervezetek,

| — | a termelői szervezeteknek a KPSZ-rendelet 156. cikke értelmében elismert társulásai, |
| --- | --- |

—

a termelői szervezeteknek a KPSZ-rendelet 156. cikke értelmében elismert társulásai,

amelyek mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy a mezőgazdasági termékek raktározására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatosak, kivéve, ha veszélybe kerül a KAP-célkitűzések elérése (a KPSZ-rendelet 209. cikke (1) bekezdésének második albekezdése).

| (30) | Az általános eltérés egyetlen formája sem vonatkozik az olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek részeként kötelező az azonos árszabás, vagy amelyek kizárják a versenyt. |
| --- | --- |

(30)

Az általános eltérés egyetlen formája sem vonatkozik az olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek részeként kötelező az azonos árszabás, vagy amelyek kizárják a versenyt.

| (31) | Nincs szükség sem az Európai Bizottság, sem a nemzeti versenyhatóságok előzetes döntésére ahhoz, hogy a termelők részesülhessenek a KPSZ-rendelet 209. cikkében meghatározott általános eltérés előnyeiből, azaz az eltérés automatikusan alkalmazandó, és a termelőknek maguknak kell megbecsülniük, hogy megfelelnek-e az eltérés feltételeinek. A nemzeti vagy uniós eljárások során a jogsértést feltételező felet terheli annak bizonyítása, hogy megsértették az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdését. Ugyanakkor az általános eltérés előnyeire igényt tartó félnek kell bizonyítania, hogy teljesülnek az általános eltérés feltételei. |
| --- | --- |

(31)

Nincs szükség sem az Európai Bizottság, sem a nemzeti versenyhatóságok előzetes döntésére ahhoz, hogy a termelők részesülhessenek a KPSZ-rendelet 209. cikkében meghatározott általános eltérés előnyeiből, azaz az eltérés automatikusan alkalmazandó, és a termelőknek maguknak kell megbecsülniük, hogy megfelelnek-e az eltérés feltételeinek. A nemzeti vagy uniós eljárások során a jogsértést feltételező felet terheli annak bizonyítása, hogy megsértették az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdését. Ugyanakkor az általános eltérés előnyeire igényt tartó félnek kell bizonyítania, hogy teljesülnek az általános eltérés feltételei.

2.4.   A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében megállapított, az EUMSZ 101. és 102. cikkének az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára történő alkalmazásától való eltérés

| (32) | A KPSZ-rendelet 206. cikke értelmében az EUMSZ 101. és 102. cikke vonatkozik a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, „amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik”. A mezőgazdasági termékek bizonyos ágazatokban érdekelt termelőinek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartására vonatkozó konkrét szabályok megállapításával a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke eltérést biztosít az EUMSZ 101. (23) és 102. cikke alkalmazásától. |
| --- | --- |

(32)

A KPSZ-rendelet 206. cikke értelmében az EUMSZ 101. és 102. cikke vonatkozik a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, „amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik”. A mezőgazdasági termékek bizonyos ágazatokban érdekelt termelőinek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartására vonatkozó konkrét szabályok megállapításával a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke eltérést biztosít az EUMSZ 101. (23) és 102. cikke alkalmazásától.

| (33) | Az iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkére együtt vagy külön-külön, „eltérésként” hivatkozik. |
| --- | --- |

(33)

Az iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkére együtt vagy külön-külön, „eltérésként” hivatkozik.

| (34) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke nem veheti ki a termelői szervezetek feltételeit, szabályait és későbbi magatartását az EUMSZ 102. cikkének hatálya alól. A KPSZ-rendelet 169. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, 170. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és 171. cikke (2) bekezdésének c) pontjában megadott küszöbértékek ismeretében nem valószínű, hogy az ezen küszöbértékeket tiszteletben tartó termelői szervezet (együttesen) az EUMSZ 102. cikke szerint meghatározott erőfölényben lenne. Ilyen kivételes körülmények esetén a termelőknek mérlegelniük kell, hogy az erőfölényben lévő termelői szervezet tevékenysége vezethet-e ezen erőfölénnyel való visszaéléshez. |
| --- | --- |

(34)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke nem veheti ki a termelői szervezetek feltételeit, szabályait és későbbi magatartását az EUMSZ 102. cikkének hatálya alól. A KPSZ-rendelet 169. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, 170. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és 171. cikke (2) bekezdésének c) pontjában megadott küszöbértékek ismeretében nem valószínű, hogy az ezen küszöbértékeket tiszteletben tartó termelői szervezet (együttesen) az EUMSZ 102. cikke szerint meghatározott erőfölényben lenne. Ilyen kivételes körülmények esetén a termelőknek mérlegelniük kell, hogy az erőfölényben lévő termelői szervezet tevékenysége vezethet-e ezen erőfölénnyel való visszaéléshez.

| (35) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke az olívaolajra, a marha- és borjúhústermékekre (24) és a szántóföldi növények ágazatába tartozó bizonyos termékekre (25) vonatkozik. A KPSZ-rendelet 169. cikkének (1) bekezdése, 170. cikkének (1) bekezdése és 171. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a 152. cikk (1) bekezdésének megfelelően elismert, [...]-ágazati termelői szervezetek, amelyek a kínálati oldal összefogására, a tagok által előállított termékek forgalomba hozatalára és a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzések közül egynek vagy többnek az elérésére törekednek, a tagjaik összesített termelésének egésze vagy része tekintetében” az ezekben a cikkekben meghatározott ágazatokban termelt termékek „leadására vonatkozó szerződésre irányuló tárgyalásokat folytathatnak a tagjaik nevében.” |
| --- | --- |

(35)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke az olívaolajra, a marha- és borjúhústermékekre (24) és a szántóföldi növények ágazatába tartozó bizonyos termékekre (25) vonatkozik. A KPSZ-rendelet 169. cikkének (1) bekezdése, 170. cikkének (1) bekezdése és 171. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a 152. cikk (1) bekezdésének megfelelően elismert, [...]-ágazati termelői szervezetek, amelyek a kínálati oldal összefogására, a tagok által előállított termékek forgalomba hozatalára és a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzések közül egynek vagy többnek az elérésére törekednek, a tagjaik összesített termelésének egésze vagy része tekintetében” az ezekben a cikkekben meghatározott ágazatokban termelt termékek „leadására vonatkozó szerződésre irányuló tárgyalásokat folytathatnak a tagjaik nevében.”

| (36) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke a termelői szervezet minden olyan megállapodására, döntésére és összehangolt magatartására vonatkozik, amelyet a beszállítói szerződésekről a tagjai nevében folytatott tárgyalás során hoz vagy folytat. |
| --- | --- |

(36)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke a termelői szervezet minden olyan megállapodására, döntésére és összehangolt magatartására vonatkozik, amelyet a beszállítói szerződésekről a tagjai nevében folytatott tárgyalás során hoz vagy folytat.

| (37) | Különösen a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (1) bekezdése teszi lehetővé a közös ellátási tevékenységeket, azaz az olívaolaj-ágazatból, a marha- és borjúhúságazatból, valamint a szántóföldi növények ágazatából származó mezőgazdasági termékek termelői szervezeteken keresztül történő közös értékesítését és az ezzel kapcsolatos tevékenységeket ezen mezőgazdasági termékek termelői számára. |
| --- | --- |

(37)

Különösen a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (1) bekezdése teszi lehetővé a közös ellátási tevékenységeket, azaz az olívaolaj-ágazatból, a marha- és borjúhúságazatból, valamint a szántóföldi növények ágazatából származó mezőgazdasági termékek termelői szervezeteken keresztül történő közös értékesítését és az ezzel kapcsolatos tevékenységeket ezen mezőgazdasági termékek termelői számára.

| (38) | Az eltérés célja az érintett ágazatokban tevékenykedő termelők tárgyalási pozíciójának megerősítése az ellátási lánc további szereplőivel szemben annak érdekében, hogy biztosítsák a termelők megfelelő életszínvonalát és a termelés megvalósítható fejlesztését (26). Ezt a célkitűzést az EUMSZ 39. cikkében megállapított KAP-célkitűzéseknek való megfelelés révén kell elérni. Pontosabban azáltal kell elérni, hogy a termelői szervezetek tevékenységeinek integrálásával jelentősen növelik a hatékonyságot, így ezen termelői szervezetek tevékenysége összességében hozzájárulhat a KAP-célkitűzések eléréséhez (27). |
| --- | --- |

(38)

Az eltérés célja az érintett ágazatokban tevékenykedő termelők tárgyalási pozíciójának megerősítése az ellátási lánc további szereplőivel szemben annak érdekében, hogy biztosítsák a termelők megfelelő életszínvonalát és a termelés megvalósítható fejlesztését (26). Ezt a célkitűzést az EUMSZ 39. cikkében megállapított KAP-célkitűzéseknek való megfelelés révén kell elérni. Pontosabban azáltal kell elérni, hogy a termelői szervezetek tevékenységeinek integrálásával jelentősen növelik a hatékonyságot, így ezen termelői szervezetek tevékenysége összességében hozzájárulhat a KAP-célkitűzések eléréséhez (27).

| (39) | Az eltérés célja azáltal valósítandó meg, hogy a termelői szervezetek hatékonyan összefogják a kínálatot és forgalomba hozzák a termékeket (28), és ebből kifolyólag beszállítási szerződésre irányuló tárgyalásokat folytatnak a tagjaik nevében. A kínálat összefogására és a termékek forgalomba hozatalára irányuló célkitűzéseknek való megfelelés biztosítása érdekében az ilyen termelői szervezeteknek hatékony kereskedelmi értékesítési stratégiát kell folytatniuk. |
| --- | --- |

(39)

Az eltérés célja azáltal valósítandó meg, hogy a termelői szervezetek hatékonyan összefogják a kínálatot és forgalomba hozzák a termékeket (28), és ebből kifolyólag beszállítási szerződésre irányuló tárgyalásokat folytatnak a tagjaik nevében. A kínálat összefogására és a termékek forgalomba hozatalára irányuló célkitűzéseknek való megfelelés biztosítása érdekében az ilyen termelői szervezeteknek hatékony kereskedelmi értékesítési stratégiát kell folytatniuk.

| (40) | A stratégiájuk végrehajtása során az ilyen termelői szervezetek általában tárgyalásokat folytatnak és beszállítói szerződéseket kötnek, amelyek valamennyi releváns elemre kitérnek: az árakra, a mennyiségre, és valószínűleg egyéb olyan szerződéses feltételekre, mint a termékek minőségi előírásainak referenciái, a szerződés időtartama, a megszűnési záradék, a felmondási záradék (29), a fizetési határidőkkel és a fizetési eljárásokkal kapcsolatos részletek, a termékek begyűjtésével és szállításával kapcsolatos megállapodások, valamint a vis maior esetére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

(40)

A stratégiájuk végrehajtása során az ilyen termelői szervezetek általában tárgyalásokat folytatnak és beszállítói szerződéseket kötnek, amelyek valamennyi releváns elemre kitérnek: az árakra, a mennyiségre, és valószínűleg egyéb olyan szerződéses feltételekre, mint a termékek minőségi előírásainak referenciái, a szerződés időtartama, a megszűnési záradék, a felmondási záradék (29), a fizetési határidőkkel és a fizetési eljárásokkal kapcsolatos részletek, a termékek begyűjtésével és szállításával kapcsolatos megállapodások, valamint a vis maior esetére vonatkozó szabályok.

| (41) | A termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájának végrehajtása magában foglalhat a termelői szervezet és a tagjai közötti megállapodásokat és összehangolt magatartásokat, amelyek szervesen kapcsolódnak a termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájához, mint például a termelés megtervezése (30), a termelői szervezet által értékesített termékmennyiség és az értékesítés ütemezése (31), valamint a kereskedelmi szempontból érzékeny információk cseréje (32). |
| --- | --- |

(41)

A termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájának végrehajtása magában foglalhat a termelői szervezet és a tagjai közötti megállapodásokat és összehangolt magatartásokat, amelyek szervesen kapcsolódnak a termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájához, mint például a termelés megtervezése (30), a termelői szervezet által értékesített termékmennyiség és az értékesítés ütemezése (31), valamint a kereskedelmi szempontból érzékeny információk cseréje (32).

| (42) | Az iránymutatás a „beszállítói szerződésekre irányuló, a termelői szervezet által a tagjai nevében folytatott tárgyalás”-ra „szerződésre irányuló tárgyalás”-ként hivatkozik. |
| --- | --- |

(42)

Az iránymutatás a „beszállítói szerződésekre irányuló, a termelői szervezet által a tagjai nevében folytatott tárgyalás”-ra „szerződésre irányuló tárgyalás”-ként hivatkozik.

| (43) | A szerződésre irányuló tárgyalások különböző formát ölthetnek: ilyen például a(z) (fizikai vagy online) aukció, a telefonos értékesítés, az azonnali piaci és/vagy a határidős tőzsdei kereskedés. A szerződésre irányuló tárgyalások formája nem befolyásolja az eltérés alkalmazását. |
| --- | --- |

(43)

A szerződésre irányuló tárgyalások különböző formát ölthetnek: ilyen például a(z) (fizikai vagy online) aukció, a telefonos értékesítés, az azonnali piaci és/vagy a határidős tőzsdei kereskedés. A szerződésre irányuló tárgyalások formája nem befolyásolja az eltérés alkalmazását.

| (44) | A szerződésre irányuló tárgyalásokra akár azáltal, akár anélkül sor kerülhet, hogy a termelők átruházzák a termékek tulajdonjogát a termelői szervezetre (33). Továbbá attól függetlenül kerülhet sor ezekre a közös ellátási tevékenységekre, hogy a termelői szervezet által kialkudott ár a termelői szervezet tagjai által végzett termelés egészére vagy egy részére vonatkozik (34). |
| --- | --- |

(44)

A szerződésre irányuló tárgyalásokra akár azáltal, akár anélkül sor kerülhet, hogy a termelők átruházzák a termékek tulajdonjogát a termelői szervezetre (33). Továbbá attól függetlenül kerülhet sor ezekre a közös ellátási tevékenységekre, hogy a termelői szervezet által kialkudott ár a termelői szervezet tagjai által végzett termelés egészére vagy egy részére vonatkozik (34).

| (45) | Ugyanakkor a termelői szervezetnek számos feltételt (35) kell teljesítenie a tagjai nevében folytatott, beszállítói szerződésre irányuló tárgyalások során, hogy élvezhesse az eltérés előnyeit:






  a) | az illetékes nemzeti hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük a termelői szervezetet a KPSZ-rendelet 152. cikke (1) bekezdésének (illetve a termelői szervezetek társulásai esetén a KPSZ-rendelet 156. cikke (1) bekezdésének) megfelelően; |
| --- | --- | --- |

(45)

Ugyanakkor a termelői szervezetnek számos feltételt (35) kell teljesítenie a tagjai nevében folytatott, beszállítói szerződésre irányuló tárgyalások során, hogy élvezhesse az eltérés előnyeit:

a)

az illetékes nemzeti hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük a termelői szervezetet a KPSZ-rendelet 152. cikke (1) bekezdésének (illetve a termelői szervezetek társulásai esetén a KPSZ-rendelet 156. cikke (1) bekezdésének) megfelelően;

| b) | a termelői szervezetnek törekednie kell a kínálati oldal összefogására, a tagok által előállított termékek forgalomba hozatalára és a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzések közül egynek vagy többnek a megvalósítására; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetnek törekednie kell a kínálati oldal összefogására, a tagok által előállított termékek forgalomba hozatalára és a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzések közül egynek vagy többnek a megvalósítására;

| c) | akkor teljesülnek ezek a célkitűzések, ha az elérésükre való törekvés a tevékenységek integrációjával jár, ami várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájárul a KAP-célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

akkor teljesülnek ezek a célkitűzések, ha az elérésükre való törekvés a tevékenységek integrációjával jár, ami várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájárul a KAP-célkitűzések eléréséhez;

| d) | egy adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások tárgyát képező adott termék mennyisége nem haladhatja meg (olívaolaj esetében) a piac 20 %-át, illetve (a szántóföldi növények, valamint marha- és borjúhús esetében) a nemzeti össztermelés 15 %-át; |
| --- | --- |

d)

egy adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások tárgyát képező adott termék mennyisége nem haladhatja meg (olívaolaj esetében) a piac 20 %-át, illetve (a szántóföldi növények, valamint marha- és borjúhús esetében) a nemzeti össztermelés 15 %-át;

| e) | a termelők csak egy olyan termelői szervezet tagjai lehetnek, amelyik beszállítói szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; |
| --- | --- |

e)

a termelők csak egy olyan termelői szervezet tagjai lehetnek, amelyik beszállítói szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben;

| f) | a termelői szervezetnek be kell jelentenie az illetékes nemzeti hatóságoknak a tárgyalások tárgyát képező termékmennyiséget. |
| --- | --- |

f)

a termelői szervezetnek be kell jelentenie az illetékes nemzeti hatóságoknak a tárgyalások tárgyát képező termékmennyiséget.

| (46) | Ezeket a konkrét feltételeket az alábbi 3. szakasz részletezi. |
| --- | --- |

(46)

Ezeket a konkrét feltételeket az alábbi 3. szakasz részletezi.

| (47) | Az olyan megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás, amely nem felel meg a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott feltételeknek (például mert a szántóföldi növényekre vonatkozó szerződésekre irányuló tárgyalások a termék nemzeti össztermelésének több mint 15 %-át tennék ki), nem részesülhet az eltérés előnyeiből. Ez azonban a jelen szakaszban leírtak szerint nem jár automatikusan a versenyszabályok megsértésével. |
| --- | --- |

(47)

Az olyan megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás, amely nem felel meg a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott feltételeknek (például mert a szántóföldi növényekre vonatkozó szerződésekre irányuló tárgyalások a termék nemzeti össztermelésének több mint 15 %-át tennék ki), nem részesülhet az eltérés előnyeiből. Ez azonban a jelen szakaszban leírtak szerint nem jár automatikusan a versenyszabályok megsértésével.

2.5.   A megállapodás versenyszabályoknak való megfelelésének értékelése a termelői szervezet által

| (48) | Valamennyi vállalkozás, köztük a mezőgazdasági termelők és termelői szervezetek, saját maga köteles értékelni, hogy a megállapodásai, döntései és összehangolt magatartásai megfelelnek-e az EUMSZ 101. cikke (1) és (3) bekezdésének, valamint a 102. cikkének. |
| --- | --- |

(48)

Valamennyi vállalkozás, köztük a mezőgazdasági termelők és termelői szervezetek, saját maga köteles értékelni, hogy a megállapodásai, döntései és összehangolt magatartásai megfelelnek-e az EUMSZ 101. cikke (1) és (3) bekezdésének, valamint a 102. cikkének.

| (49) | A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások vállalkozások általi önértékelésével kapcsolatos útmutatás, illetve az önértékelés elősegítése érdekében az Európai Bizottság iránymutatást fogadott el az EUMSZ 101. és 102. cikke alkalmazásáról. Ebben az összefüggésben az alábbiak a legfontosabbak:






  — | Iránymutatás az EUMSZ 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról (36); különösen a közös termelési megállapodások (37) és a közös kereskedelmi értékesítési megállapodások (38) vonatkozásában (a közös kereskedelmi értékesítési megállapodásokhoz lásd még a fenti (19) bekezdésben(19) szereplő példát), |
| --- | --- | --- |

(49)

A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások vállalkozások általi önértékelésével kapcsolatos útmutatás, illetve az önértékelés elősegítése érdekében az Európai Bizottság iránymutatást fogadott el az EUMSZ 101. és 102. cikke alkalmazásáról. Ebben az összefüggésben az alábbiak a legfontosabbak:

—

Iránymutatás az EUMSZ 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról (36); különösen a közös termelési megállapodások (37) és a közös kereskedelmi értékesítési megállapodások (38) vonatkozásában (a közös kereskedelmi értékesítési megállapodásokhoz lásd még a fenti (19) bekezdésben(19) szereplő példát),

| — | Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról [jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése]
   (39). |
| --- | --- |

—

Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról [jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése]
   (39).

| (50) | Az olívaolaj, marha- és borjúhús, valamint a szántóföldi növények ágazatában érdekelt termelői szervezet az alábbi módon értékelheti a versenyszabályoknak való megfelelését: |
| --- | --- |

(50)

Az olívaolaj, marha- és borjúhús, valamint a szántóföldi növények ágazatában érdekelt termelői szervezet az alábbi módon értékelheti a versenyszabályoknak való megfelelését:

Image

3.   AZ ELTÉRÉS ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI

| (51) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkén alapuló eltérésnek számos feltétele van az alábbiak vonatkozásában:






  a) | a termelői szervezetnek/a termelői szervezetek társulásának elismerése; |
| --- | --- | --- |

(51)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkén alapuló eltérésnek számos feltétele van az alábbiak vonatkozásában:

a)

a termelői szervezetnek/a termelői szervezetek társulásának elismerése;

| b) | a termelői szervezet célkitűzései; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezet célkitűzései;

| c) | a jelentős hatékonyság teszt; |
| --- | --- |

c)

a jelentős hatékonyság teszt;

| d) | a termelői szervezet és a tagjai közötti viszony; |
| --- | --- |

d)

a termelői szervezet és a tagjai közötti viszony;

| e) | a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termék maximális mennyisége; |
| --- | --- |

e)

a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termék maximális mennyisége;

| f) | értesítési kötelezettségek. |
| --- | --- |

f)

értesítési kötelezettségek.

| (52) | Ez a szakasz e feltételek mindegyikét elemzi. |
| --- | --- |

(52)

Ez a szakasz e feltételek mindegyikét elemzi.

3.1.   A termelői szervezetnek/a termelői szervezetek társulásának elismerése

| (53) | A KPSZ-rendelet 152. cikke (1) bekezdésének, illetve 156. cikke (1) bekezdésének (40) megfelelően az eltérés alkalmazásához az illetékes nemzeti hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását. A termelői szervezet lehet jogi személy vagy annak része. |
| --- | --- |

(53)

A KPSZ-rendelet 152. cikke (1) bekezdésének, illetve 156. cikke (1) bekezdésének (40) megfelelően az eltérés alkalmazásához az illetékes nemzeti hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását. A termelői szervezet lehet jogi személy vagy annak része.

| (54) | Ha valamely tagállam nem ismeri el a termelői szervezeteket és/vagy e termelői szervezetek társulásait, az adott tagállam termelői nem részesedhetnek az eltérésből. Tevékenységeiket azonban ezzel együtt is értékelhetik a KPSZ-rendelet 209. cikkében foglalt általános eltérés, a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet és az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(54)

Ha valamely tagállam nem ismeri el a termelői szervezeteket és/vagy e termelői szervezetek társulásait, az adott tagállam termelői nem részesedhetnek az eltérésből. Tevékenységeiket azonban ezzel együtt is értékelhetik a KPSZ-rendelet 209. cikkében foglalt általános eltérés, a szakosítási csoportmentességről szóló rendelet és az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése alapján.

| (55) | A termelői szervezet tagja lehet egy másik termelői szervezetnek (egy úgynevezett „szekunder termelői szervezetnek”), amely értékesíti a tagszervezetek által termelt termékeket. Az érintett tagállam határoz arról, hogy az ilyen szekunder termelői szervezeteket termelői szervezetként vagy termelői szervezetek társulásaként ismeri-e el. Mivel az eltérés egyformán vonatkozik a termelői szervezetekre és a termelői szervezetek társulásaira, a szekunder termelői szervezetek mindkét esetben részesülhetnek az eltérésből származó előnyökből. |
| --- | --- |

(55)

A termelői szervezet tagja lehet egy másik termelői szervezetnek (egy úgynevezett „szekunder termelői szervezetnek”), amely értékesíti a tagszervezetek által termelt termékeket. Az érintett tagállam határoz arról, hogy az ilyen szekunder termelői szervezeteket termelői szervezetként vagy termelői szervezetek társulásaként ismeri-e el. Mivel az eltérés egyformán vonatkozik a termelői szervezetekre és a termelői szervezetek társulásaira, a szekunder termelői szervezetek mindkét esetben részesülhetnek az eltérésből származó előnyökből.

| (56) | A termelői szervezeteknek a termelőkön kívül olyan szereplők is tagjai lehetnek, akik nem az érintett mezőgazdasági termékek termelői. A nem termelők részvételével működő termelői szervezeteknek meg kell felelniük a KPSZ-rendelet 152., 153. és 154. cikkében meghatározott, a termelői szervezetek létrehozására és alapszabályára, többek között a döntéshozatalra és a demokratikus ellenőrzésre vonatkozó valamennyi feltételnek. E feltételek alapján az eltérés alkalmazásának céljából a termelői szervezetbe a nem termelő tag által hozott mennyiségeket ugyanúgy kell tekinteni, mint a termelői szervezetben tagsággal rendelkező termelő által nyújtott termékeket. Nem kell különbséget tenni a termelő és nem termelő tagok termékei között akkor sem, amikor a jelentős hatékonyság teszt hatékonysági feltételeinek való megfelelés céljából kerül sor a mennyiségek kiszámítására. |
| --- | --- |

(56)

A termelői szervezeteknek a termelőkön kívül olyan szereplők is tagjai lehetnek, akik nem az érintett mezőgazdasági termékek termelői. A nem termelők részvételével működő termelői szervezeteknek meg kell felelniük a KPSZ-rendelet 152., 153. és 154. cikkében meghatározott, a termelői szervezetek létrehozására és alapszabályára, többek között a döntéshozatalra és a demokratikus ellenőrzésre vonatkozó valamennyi feltételnek. E feltételek alapján az eltérés alkalmazásának céljából a termelői szervezetbe a nem termelő tag által hozott mennyiségeket ugyanúgy kell tekinteni, mint a termelői szervezetben tagsággal rendelkező termelő által nyújtott termékeket. Nem kell különbséget tenni a termelő és nem termelő tagok termékei között akkor sem, amikor a jelentős hatékonyság teszt hatékonysági feltételeinek való megfelelés céljából kerül sor a mennyiségek kiszámítására.

3.2.   A termelői szervezet célkitűzései és a termékeknek a tagsággal nem rendelkező termelőktől történő beszerzése

| (57) | Az eltérésből származó előnyök igénybevétele céljából a termelői szervezeteknek törekedniük kell legalább egy célkitűzés megvalósítására az alábbiak közül:






  a) | a kínálat összefogása; |
| --- | --- | --- |

(57)

Az eltérésből származó előnyök igénybevétele céljából a termelői szervezeteknek törekedniük kell legalább egy célkitűzés megvalósítására az alábbiak közül:

a)

a kínálat összefogása;

| b) | a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala (41); továbbá |
| --- | --- |

b)

a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala (41); továbbá

| c) | a termelési költségek optimalizálása (42). |
| --- | --- |

c)

a termelési költségek optimalizálása (42).

| (58) | Az eltérés alkalmazásához azonban emellett a termelői szervezeteknek ténylegesen össze kell fogniuk a kínálatot és forgalomba kell hozniuk a tagok által előállított termékeket a szerződésre irányuló tárgyalások által érintett termék vonatkozásában (43). Ezért a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzés (a fenti c) pont) elérésére való törekvés, ha nem kíséri a két másik célkitűzés tényleges megvalósítása (a kínálat összefogása és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala), nem elégséges az eltérés előnyeinek igénybevételéhez. |
| --- | --- |

(58)

Az eltérés alkalmazásához azonban emellett a termelői szervezeteknek ténylegesen össze kell fogniuk a kínálatot és forgalomba kell hozniuk a tagok által előállított termékeket a szerződésre irányuló tárgyalások által érintett termék vonatkozásában (43). Ezért a termelési költségek optimalizálására irányuló célkitűzés (a fenti c) pont) elérésére való törekvés, ha nem kíséri a két másik célkitűzés tényleges megvalósítása (a kínálat összefogása és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala), nem elégséges az eltérés előnyeinek igénybevételéhez.

| (59) | A forgalomba hozatal célkitűzése a tagok által előállított termékekre vonatkozik. Ez nem zárja ki, hogy a termelői szervezetek az általuk külön vásárolt termékeket kiegészítő tevékenységként ugyanúgy belefoglalják a szerződésre irányuló tárgyalásokba. Ez megfelel a termelői szervezetek kínálat-összefogásra vonatkozó célkitűzésének. A nem tagoktól (44) külön vásárolt termékek belefoglalásának lehetősége lehetővé teszi a termelői szervezetek számára, hogy bizonyos helyzetekben nagyobb ügyfelekhez jussanak el, amelyek nagyobb mennyiségre tartanak igényt, mint amekkorát a tagok egy adott pillanatban kínálni tudnak. Ez a lehetőség azt is lehetővé teszi a termelői szervezetek számára, hogy helyettesítsék a tagok adott időpontokban (például a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt) nem elégséges termelését, és ezzel elkerüljék egy ügyfél elvesztésének kockázatát. |
| --- | --- |

(59)

A forgalomba hozatal célkitűzése a tagok által előállított termékekre vonatkozik. Ez nem zárja ki, hogy a termelői szervezetek az általuk külön vásárolt termékeket kiegészítő tevékenységként ugyanúgy belefoglalják a szerződésre irányuló tárgyalásokba. Ez megfelel a termelői szervezetek kínálat-összefogásra vonatkozó célkitűzésének. A nem tagoktól (44) külön vásárolt termékek belefoglalásának lehetősége lehetővé teszi a termelői szervezetek számára, hogy bizonyos helyzetekben nagyobb ügyfelekhez jussanak el, amelyek nagyobb mennyiségre tartanak igényt, mint amekkorát a tagok egy adott pillanatban kínálni tudnak. Ez a lehetőség azt is lehetővé teszi a termelői szervezetek számára, hogy helyettesítsék a tagok adott időpontokban (például a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt) nem elégséges termelését, és ezzel elkerüljék egy ügyfél elvesztésének kockázatát.

| (60) | Az eltérés vonatkozik mind a termelői szervezet tagjainak, mind pedig a tagsággal nem rendelkezőknek a termékeire, és a teljes termelési mennyiségre vagy annak egy részére, amennyiben az eltérésnél megállapított küszöbértékeket és feltételeket tiszteletben tartják. |
| --- | --- |

(60)

Az eltérés vonatkozik mind a termelői szervezet tagjainak, mind pedig a tagsággal nem rendelkezőknek a termékeire, és a teljes termelési mennyiségre vagy annak egy részére, amennyiben az eltérésnél megállapított küszöbértékeket és feltételeket tiszteletben tartják.

| (61) | Az eltérés alkalmazásában a termékeknek a nem tagoktól (azaz a piacról történő) megvásárlása azonban nem válhat a termelői szervezet fő tevékenységévé: az eltérés alkalmazásában a termelői szervezet célja elsősorban a tagjai által előállított termékek forgalomba hozatala. Az eltérés célkitűzéseinek védelme érdekében a termékek nem tagoktól történő felvásárlásának kiegészítő jellegűnek kell maradnia. A termékek nem tagoktól történő felvásárlása akkor marad kiegészítő jellegű, ha a termelői szervezet a szokásos körülmények között egy év alatt a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termelés legfeljebb 25 %-át vásárolja fel. Létezhetnek azonban kivételes helyzetek (például az időjárási viszonyokból vagy betegségekből kifolyólag), amikor indokolt lehet egy 12 hónapos időszak során átlépni ezt a határértéket, ami nem jár a tevékenység kiegészítő jellegének elvesztésével. |
| --- | --- |

(61)

Az eltérés alkalmazásában a termékeknek a nem tagoktól (azaz a piacról történő) megvásárlása azonban nem válhat a termelői szervezet fő tevékenységévé: az eltérés alkalmazásában a termelői szervezet célja elsősorban a tagjai által előállított termékek forgalomba hozatala. Az eltérés célkitűzéseinek védelme érdekében a termékek nem tagoktól történő felvásárlásának kiegészítő jellegűnek kell maradnia. A termékek nem tagoktól történő felvásárlása akkor marad kiegészítő jellegű, ha a termelői szervezet a szokásos körülmények között egy év alatt a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termelés legfeljebb 25 %-át vásárolja fel. Létezhetnek azonban kivételes helyzetek (például az időjárási viszonyokból vagy betegségekből kifolyólag), amikor indokolt lehet egy 12 hónapos időszak során átlépni ezt a határértéket, ami nem jár a tevékenység kiegészítő jellegének elvesztésével.

| (62) | Eseti alapon kell vizsgálni azokat az eseteket, amikor természeti csapás vagy ahhoz hasonló helyzetek következtében a termelés hosszú távon visszaesik. Ilyen helyzetben amennyiben a termelői szervezet késedelem nélkül megteszi a vis maior esemény előtti helyzet helyreállításához szükséges lépéseket, és az eltérés egyéb követelményei is teljesülnek, a termelői szervezet nem eshet el ezen időszak alatt az eltérés nyújtotta előnyöktől, és egy ésszerűen meghatározott helyreállítási időszak során kereskedelmi értékesítési igényeit nem tagokon keresztül is fedezheti. |
| --- | --- |

(62)

Eseti alapon kell vizsgálni azokat az eseteket, amikor természeti csapás vagy ahhoz hasonló helyzetek következtében a termelés hosszú távon visszaesik. Ilyen helyzetben amennyiben a termelői szervezet késedelem nélkül megteszi a vis maior esemény előtti helyzet helyreállításához szükséges lépéseket, és az eltérés egyéb követelményei is teljesülnek, a termelői szervezet nem eshet el ezen időszak alatt az eltérés nyújtotta előnyöktől, és egy ésszerűen meghatározott helyreállítási időszak során kereskedelmi értékesítési igényeit nem tagokon keresztül is fedezheti.

| (63) | A nem tagoktól vásárolt mennyiségek vonatkozásában is teljesülnie kell a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az eltérés alkalmazására vonatkozó valamennyi feltételnek. Ezeket a mennyiségeket bele kell számítani a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező mennyiségekbe oly módon, hogy a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában a nemzeti össztermelés 15 %-ában, illetve az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-ában meghatározott küszöbértéknek való megfelelés biztosítva legyen. |
| --- | --- |

(63)

A nem tagoktól vásárolt mennyiségek vonatkozásában is teljesülnie kell a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az eltérés alkalmazására vonatkozó valamennyi feltételnek. Ezeket a mennyiségeket bele kell számítani a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező mennyiségekbe oly módon, hogy a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában a nemzeti össztermelés 15 %-ában, illetve az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-ában meghatározott küszöbértéknek való megfelelés biztosítva legyen.

| (64) | Példa az eltérésnek a termelői szervezet által a tagjai nevében a tagsággal nem rendelkező termelők termékeit érintő szerződésre irányuló tárgyalások vonatkozásában történő alkalmazására:













  A helyzet | : | Tizenöt kisebb árpatermelő létrehozott egy termelői szervezetet, hogy elegendő termelési mennyiséget érjen el beszállítói szerződésre irányuló tárgyalások folytatásához egy nagy regionális keményítőgyártó vállalattal. A termelők a termelői szervezet rendelkezésére bocsátják a teljes termelési volumenüket. Az érintett régió egyik részében április és május nagyon száraz volt, és az érintett termelők terméshozama 25 %-kal visszaesett. A termelői szervezet ezért augusztusban nem tudna a megállapodásnak megfelelő mennyiséget szállítani a keményítőgyártó vállalatnak. A termelői szervezet egy tagsággal nem rendelkező termelőtől vásárolja fel a hiányzó árpamennyiséget avégett, hogy ne veszítse el a keményítőgyártó vállalatot mint ügyfelet. A tagsággal nem rendelkező termelőtől felvásárolt mennyiség a termelői szervezet által kötött szerződés alapján a keményítőgyártó vállalatnak szállítandó mennyiség 17 %-a. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A termelői szervezethez nem tartozó termelők által biztosított termékmennyiség kevesebb mint 25 %-át adja annak a mennyiségnek, amelyről a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásokat folytatott a keményítőgyártó vállalattal. A szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező teljes mennyiség, beleértve a tagsággal nem rendelkező termelőtől származó mennyiséget, a nemzeti össztermelés 2,2 %-a, azaz nem lépték túl a szántóföldi növényekre vonatkozó, a nemzeti össztermelés 15 %-ában megállapított küszöbértéket. Mivel a KPSZ-rendelet 171. cikkében előírt valamennyi további feltétel teljesül, az eltérés előnyei kiterjedhetnek a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak összességére. |

(64)

Példa az eltérésnek a termelői szervezet által a tagjai nevében a tagsággal nem rendelkező termelők termékeit érintő szerződésre irányuló tárgyalások vonatkozásában történő alkalmazására:

A helyzet

:

Tizenöt kisebb árpatermelő létrehozott egy termelői szervezetet, hogy elegendő termelési mennyiséget érjen el beszállítói szerződésre irányuló tárgyalások folytatásához egy nagy regionális keményítőgyártó vállalattal. A termelők a termelői szervezet rendelkezésére bocsátják a teljes termelési volumenüket. Az érintett régió egyik részében április és május nagyon száraz volt, és az érintett termelők terméshozama 25 %-kal visszaesett. A termelői szervezet ezért augusztusban nem tudna a megállapodásnak megfelelő mennyiséget szállítani a keményítőgyártó vállalatnak. A termelői szervezet egy tagsággal nem rendelkező termelőtől vásárolja fel a hiányzó árpamennyiséget avégett, hogy ne veszítse el a keményítőgyártó vállalatot mint ügyfelet. A tagsággal nem rendelkező termelőtől felvásárolt mennyiség a termelői szervezet által kötött szerződés alapján a keményítőgyártó vállalatnak szállítandó mennyiség 17 %-a.

Elemzés

:

A termelői szervezethez nem tartozó termelők által biztosított termékmennyiség kevesebb mint 25 %-át adja annak a mennyiségnek, amelyről a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásokat folytatott a keményítőgyártó vállalattal. A szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező teljes mennyiség, beleértve a tagsággal nem rendelkező termelőtől származó mennyiséget, a nemzeti össztermelés 2,2 %-a, azaz nem lépték túl a szántóföldi növényekre vonatkozó, a nemzeti össztermelés 15 %-ában megállapított küszöbértéket. Mivel a KPSZ-rendelet 171. cikkében előírt valamennyi további feltétel teljesül, az eltérés előnyei kiterjedhetnek a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak összességére.

3.3.   A jelentős hatékonyság teszt

| (65) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke mindhárom ágazatban (olívaolaj, marha- és borjúhús, szántóföldi növények) előírja, hogy „Egy termelői szervezet abban az esetben teljesíti az e bekezdésben említett célkitűzéseket, ha az említett célkitűzések elérésére törekvés a
  tevékenységei integrációját
  eredményezi, ami várhatóan
  jelentősen növeli a hatékonyságot
   (45)
  , és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájárul az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések eléréséhez.” |
| --- | --- |

(65)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke mindhárom ágazatban (olívaolaj, marha- és borjúhús, szántóföldi növények) előírja, hogy „Egy termelői szervezet abban az esetben teljesíti az e bekezdésben említett célkitűzéseket, ha az említett célkitűzések elérésére törekvés a
  tevékenységei integrációját
  eredményezi, ami várhatóan
  jelentősen növeli a hatékonyságot
   (45)
  , és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájárul az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések eléréséhez.”

| (66) | Az eltérés alkalmazásához ezért arra van szükség, hogy a szerződésre irányuló tárgyalásokat folytató termelői szervezet: 1) integrálja a tevékenységeit; és 2) ezek a tevékenységek várhatóan jelentősen növeljék a hatékonyságot, és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

(66)

Az eltérés alkalmazásához ezért arra van szükség, hogy a szerződésre irányuló tárgyalásokat folytató termelői szervezet: 1) integrálja a tevékenységeit; és 2) ezek a tevékenységek várhatóan jelentősen növeljék a hatékonyságot, és így a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez.

| (67) | A szerződésre irányuló tárgyalások és a termelők egyéb közös tevékenységei eltérő hatást gyakorolhatnak a KAP-célkitűzések elérése szempontjából. |
| --- | --- |

(67)

A szerződésre irányuló tárgyalások és a termelők egyéb közös tevékenységei eltérő hatást gyakorolhatnak a KAP-célkitűzések elérése szempontjából.

| (68) | A mezőgazdasági termelők által bizonyos tevékenységek közös folytatására irányuló megállapodások növelhetik a hatékonyságot, és ezzel a gazdasági előnyöket, különösen, ha egyesítik a tevékenységeiket, készségeiket és eszközeiket a kockázat megosztásának, a költségmegtakarításnak, a beruházások fokozásának, a know-how egyesítésének, a termékminőség és -választék javításának, valamint a gyorsabb innovációnak az eszközeként. Az ilyen tevékenységek hozzájárulhatnak a KAP-célkitűzések eléréséhez, például valószínűleg a termelékenység növeléséhez (a nagyobb termelékenységet biztosító technológiákhoz való hozzáférés következtében például a közös beszerzési tevékenységek által), a termelők bevételeinek növekedéséhez (például a közösen beszerzett jobb termelési vagy raktározási létesítmények révén bekövetkező minőségjavulásnak köszönhetően), vagy a készletek jobb elérhetőségéhez (például a közösen megszerzett vagy szervezett jobb raktározási vagy forgalmazási rendszerek révén). |
| --- | --- |

(68)

A mezőgazdasági termelők által bizonyos tevékenységek közös folytatására irányuló megállapodások növelhetik a hatékonyságot, és ezzel a gazdasági előnyöket, különösen, ha egyesítik a tevékenységeiket, készségeiket és eszközeiket a kockázat megosztásának, a költségmegtakarításnak, a beruházások fokozásának, a know-how egyesítésének, a termékminőség és -választék javításának, valamint a gyorsabb innovációnak az eszközeként. Az ilyen tevékenységek hozzájárulhatnak a KAP-célkitűzések eléréséhez, például valószínűleg a termelékenység növeléséhez (a nagyobb termelékenységet biztosító technológiákhoz való hozzáférés következtében például a közös beszerzési tevékenységek által), a termelők bevételeinek növekedéséhez (például a közösen beszerzett jobb termelési vagy raktározási létesítmények révén bekövetkező minőségjavulásnak köszönhetően), vagy a készletek jobb elérhetőségéhez (például a közösen megszerzett vagy szervezett jobb raktározási vagy forgalmazási rendszerek révén).

| (69) | A mezőgazdasági termelőknek a szerződésre irányuló tárgyalásokra vonatkozó megállapodásai azonban korlátozhatják a versenyt és végül megakadályozhatják a KAP-célkitűzések elérését. Ez történhet például akkor, ha a termelők az árakat rögzítő, a termelési volument csökkentő vagy a piacokat felosztó megállapodásokat kötnek. Az ilyen megállapodások növelhetik ugyan a termelők bevételeit, de veszélyeztethetik a többi KAP-célkitűzés elérését, ha például ezek eredményeképpen ésszerűtlenül alakulnak a fogyasztói árak (az árak növekedése miatt), problémák merülnek fel a készletek elérhetőségével kapcsolatban (annak korlátozásai miatt) vagy csökken a termelékenység (mert a termelők közötti verseny csökkenése kevésbé ösztönözhet a termelékenység növelésére). |
| --- | --- |

(69)

A mezőgazdasági termelőknek a szerződésre irányuló tárgyalásokra vonatkozó megállapodásai azonban korlátozhatják a versenyt és végül megakadályozhatják a KAP-célkitűzések elérését. Ez történhet például akkor, ha a termelők az árakat rögzítő, a termelési volument csökkentő vagy a piacokat felosztó megállapodásokat kötnek. Az ilyen megállapodások növelhetik ugyan a termelők bevételeit, de veszélyeztethetik a többi KAP-célkitűzés elérését, ha például ezek eredményeképpen ésszerűtlenül alakulnak a fogyasztói árak (az árak növekedése miatt), problémák merülnek fel a készletek elérhetőségével kapcsolatban (annak korlátozásai miatt) vagy csökken a termelékenység (mert a termelők közötti verseny csökkenése kevésbé ösztönözhet a termelékenység növelésére).

| (70) | Az olyan helyzetekben, amikor a tagjai nevében szerződésre irányuló tárgyalásokat folytató termelői szervezet értékesítési tevékenységei gátolják egyes KAP-célkitűzések elérését, a jelentős hatékonyság megvalósítása kompenzálhatja ezeket a hatásokat, és biztosíthatja, hogy a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke ezért előírja, hogy:






  a) | a termelői szervezet integrálja a tevékenységeit; továbbá |
| --- | --- | --- |

(70)

Az olyan helyzetekben, amikor a tagjai nevében szerződésre irányuló tárgyalásokat folytató termelői szervezet értékesítési tevékenységei gátolják egyes KAP-célkitűzések elérését, a jelentős hatékonyság megvalósítása kompenzálhatja ezeket a hatásokat, és biztosíthatja, hogy a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke ezért előírja, hogy:

a)

a termelői szervezet integrálja a tevékenységeit; továbbá

| b) | ezek a tevékenységek várhatóan jelentősen növeljék a hatékonyságot, hogy a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

b)

ezek a tevékenységek várhatóan jelentősen növeljék a hatékonyságot, hogy a termelői szervezet tevékenysége általánosságban hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez.

| (71) | A termelői szervezet csak akkor részesülhet az eltérés előnyeiből, ha megfelel ennek a tesztnek (a továbbiakban: a jelentős hatékonyság teszt). |
| --- | --- |

(71)

A termelői szervezet csak akkor részesülhet az eltérés előnyeiből, ha megfelel ennek a tesztnek (a továbbiakban: a jelentős hatékonyság teszt).

| (72) | A jelentős hatékonyság teszthez szükség van az alábbiakra:






  a) | a termelői szervezet által integrált, azaz a tagjai nevében folytatott tevékenységek meghatározása. A termelői szervezet megvalósíthatja az integrációt azáltal, hogy közvetlenül ő végzi ezeket a tevékenységeket, vagy kiszervezi őket harmadik feleknek. A termelői szervezet kiszervezhet bizonyos tevékenységeket harmadik feleknek, és továbbra is figyelembe veheti ezeket a tevékenységeket a jelentős hatékonyság tesztnek való megfelelés szempontjából (például harmadik felek által biztosított szállítási szolgáltatások esetében) (46). |
| --- | --- | --- |

(72)

A jelentős hatékonyság teszthez szükség van az alábbiakra:

a)

a termelői szervezet által integrált, azaz a tagjai nevében folytatott tevékenységek meghatározása. A termelői szervezet megvalósíthatja az integrációt azáltal, hogy közvetlenül ő végzi ezeket a tevékenységeket, vagy kiszervezi őket harmadik feleknek. A termelői szervezet kiszervezhet bizonyos tevékenységeket harmadik feleknek, és továbbra is figyelembe veheti ezeket a tevékenységeket a jelentős hatékonyság tesztnek való megfelelés szempontjából (például harmadik felek által biztosított szállítási szolgáltatások esetében) (46).

| b) | annak megállapítása, hogy ezek a tevékenységek várhatóan növelik a hatékonyságot. Ez a tevékenységek jellegére vonatkozik (azaz hogy a tevékenység a jellegénél fogva várhatóan növeli-e a hatékonyságot). Vonatkozhat a termelői szervezet fejlettségének fokára is (a termelői szervezet elkötelezte magát ugyan az ilyen tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulása időbe telhet, miközben a termelői szervezet már szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a tagjai nevében); továbbá |
| --- | --- |

b)

annak megállapítása, hogy ezek a tevékenységek várhatóan növelik a hatékonyságot. Ez a tevékenységek jellegére vonatkozik (azaz hogy a tevékenység a jellegénél fogva várhatóan növeli-e a hatékonyságot). Vonatkozhat a termelői szervezet fejlettségének fokára is (a termelői szervezet elkötelezte magát ugyan az ilyen tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulása időbe telhet, miközben a termelői szervezet már szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a tagjai nevében); továbbá

| c) | annak megállapítása, hogy az ilyen hatékonyság várhatóan elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet (valamennyi tevékenysége révén) hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez (47). |
| --- | --- |

c)

annak megállapítása, hogy az ilyen hatékonyság várhatóan elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet (valamennyi tevékenysége révén) hozzájáruljon a KAP-célkitűzések eléréséhez (47).

| (73) | Ahogy az (55) bekezdésben látható, a termelői szervezet tagja lehet egy másik termelői szervezetnek (egy úgynevezett „szekunder termelői szervezetnek”), amely értékesíti az első termelői szervezet által termelt termékeket. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai is profitálhatnak az eltérésből, amennyiben az megfelel az (51) bekezdésben felsorolt, az eltérés alkalmazására vonatkozó feltételeknek. Annak vizsgálatakor, hogy a termelői szervezet megfelel-e különösen a jelentős hatékonyság tesztnek, a primer termelői szervezet hatékonyságnövelő tevékenységei (például a termékek begyűjtése és szállítása) figyelembe vehetők az eltérés alkalmazásában a szekunder termelői szervezet/termelői szervezetek társulása hatékonyságának megállapításához. |
| --- | --- |

(73)

Ahogy az (55) bekezdésben látható, a termelői szervezet tagja lehet egy másik termelői szervezetnek (egy úgynevezett „szekunder termelői szervezetnek”), amely értékesíti az első termelői szervezet által termelt termékeket. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai is profitálhatnak az eltérésből, amennyiben az megfelel az (51) bekezdésben felsorolt, az eltérés alkalmazására vonatkozó feltételeknek. Annak vizsgálatakor, hogy a termelői szervezet megfelel-e különösen a jelentős hatékonyság tesztnek, a primer termelői szervezet hatékonyságnövelő tevékenységei (például a termékek begyűjtése és szállítása) figyelembe vehetők az eltérés alkalmazásában a szekunder termelői szervezet/termelői szervezetek társulása hatékonyságának megállapításához.

| (74) | A termelői szervezet egy, az uniós jogalkotó által biztosított egyszerűsített módszerrel vizsgálhatja meg, hogy megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha a termelői szervezet nem felel meg az egyszerűsített módszer feltételeinek, bizonyos körülmények között alternatív módszerhez folyamodhat, hogy megvizsgálja, megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek. |
| --- | --- |

(74)

A termelői szervezet egy, az uniós jogalkotó által biztosított egyszerűsített módszerrel vizsgálhatja meg, hogy megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha a termelői szervezet nem felel meg az egyszerűsített módszer feltételeinek, bizonyos körülmények között alternatív módszerhez folyamodhat, hogy megvizsgálja, megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek.

3.3.1.   Az egyszerűsített módszer

| (75) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése meghatároz egy módszert, amellyel megvizsgálható a jelentős hatékonyság tesztnek való megfelelés („egyszerűsített módszer”). Az eltérés kimondja (48), hogy a jelentős hatékonyság teszt akkor teljesül, ha:






  a) | a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsorolt, potenciálisan hatékonyságnövelő tevékenységek (49) közül legalább az egyiket folytatja; továbbá |
| --- | --- | --- |

(75)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése meghatároz egy módszert, amellyel megvizsgálható a jelentős hatékonyság tesztnek való megfelelés („egyszerűsített módszer”). Az eltérés kimondja (48), hogy a jelentős hatékonyság teszt akkor teljesül, ha:

a)

a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsorolt, potenciálisan hatékonyságnövelő tevékenységek (49) közül legalább az egyiket folytatja; továbbá

| b) | e tevékenységek jelentősek az érintett termék mennyiségét, valamint termelési és forgalombahozatali költségeit tekintve. Ha ezek a tevékenységek elég jelentősek, feltételezhető, hogy várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot. Úgy tekinthető, hogy az ilyen hatékonyság kompenzálja a KAP-célkitűzések elérésének a szerződésre irányuló tárgyalások miatt bekövetkező lehetséges meghiúsulását. Ennek következtében a termelői szervezet tevékenységei összességében feltételezhetően hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

b)

e tevékenységek jelentősek az érintett termék mennyiségét, valamint termelési és forgalombahozatali költségeit tekintve. Ha ezek a tevékenységek elég jelentősek, feltételezhető, hogy várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot. Úgy tekinthető, hogy az ilyen hatékonyság kompenzálja a KAP-célkitűzések elérésének a szerződésre irányuló tárgyalások miatt bekövetkező lehetséges meghiúsulását. Ennek következtében a termelői szervezet tevékenységei összességében feltételezhetően hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez.

| (76) | Ez az egyszerűsített módszer néhány helyzetben nem alkalmazható. Először, nem kizárt, hogy a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsoroltaktól eltérő tevékenységek növelik a hatékonyságot, illetve abban az egyéni esetben, amikor ezek a tevékenységek jelentős hatékonysághoz vezetnek, a termelői szervezet tevékenységei általánosságban hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez. Erre a helyzetre nem vonatkozik az egyszerűsített módszer, és ilyenkor a (82)–(86) bekezdésben, az alternatív módszer alatt leírt eseti elemzésre van szükség. |
| --- | --- |

(76)

Ez az egyszerűsített módszer néhány helyzetben nem alkalmazható. Először, nem kizárt, hogy a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsoroltaktól eltérő tevékenységek növelik a hatékonyságot, illetve abban az egyéni esetben, amikor ezek a tevékenységek jelentős hatékonysághoz vezetnek, a termelői szervezet tevékenységei általánosságban hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez. Erre a helyzetre nem vonatkozik az egyszerűsített módszer, és ilyenkor a (82)–(86) bekezdésben, az alternatív módszer alatt leírt eseti elemzésre van szükség.

| (77) | Másodszor, az egyszerűsített módszer nem vonatkozik olyan esetekre, amikor a termelői szervezet elkötelezte magát ugyan a hatékonyságnövelő tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulása időbe telik. Erre a helyzetre nem vonatkozik az egyszerűsített módszer (amely a termelői szervezet által már elvégzett tevékenységeken alapul), és ilyenkor a (82)–(86) bekezdésben az alternatív módszer alatt leírt eseti elemzésre van szükség. |
| --- | --- |

(77)

Másodszor, az egyszerűsített módszer nem vonatkozik olyan esetekre, amikor a termelői szervezet elkötelezte magát ugyan a hatékonyságnövelő tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulása időbe telik. Erre a helyzetre nem vonatkozik az egyszerűsített módszer (amely a termelői szervezet által már elvégzett tevékenységeken alapul), és ilyenkor a (82)–(86) bekezdésben az alternatív módszer alatt leírt eseti elemzésre van szükség.

| (78) | Az egyszerűsített módszer alkalmazásához azonosítani kell a tevékenységeket a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsoroltak közül, valamint értékelni kell az ezekkel a tevékenységekkel kapcsolatos mennyiségek és költségek jelentőségét. A következő négy szövegdobozban a három ágazat vonatkozásában egy-egy olyan helyzet leírása olvasható, amelyben az ilyen tevékenységek az érintett termékek jelentős mennyiségével, valamint jelentős termelési és forgalombahozatali költségekkel párosulnak, és így a termelői szervezet igénybe veheti az eltérésből származó előnyöket. Ez valamely tevékenységen vagy több tevékenység kombinációján keresztül valósítható meg, ahol önmagában várhatóan az eltérésnél felsorolt tevékenységek egyike sem növeli jelentős mértékben a hatékonyságot. Minden helyzetben eseti elemzés szükséges annak biztosításához, hogy az ilyen tevékenységekkel járó költségek és az érintett mennyiségek elégségesek legyenek a jelentős mértékű hatékonyság-növeléshez. Az alábbi példák tartalmazzák azon helyzetek nem teljes körű felsorolását, amelyeknél az egyszerűsített módszert kell alkalmazni.






  OLÍVAOLAJ-ÁGAZAT


  A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

  Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.
  i.   
  Közös feldolgozás










  1. | A közös feldolgozás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a tagjai által betakarított olajbogyó több mint felét feldolgozza, hogy olívaolajat állítson elő valamely olajsajtoló üzemben. Az olajsajtoló üzem létrehozása jelentős beruházást igényel. Az olajbogyó olívaolajjá történő feldolgozása általában számos lépésből áll, ide tartozik például az olajbogyók megtisztítása, sajtolása, az olívaolaj szűrése és egyéb eljárások. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös feldolgozási tevékenysége révén állítják elő a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mint ha a tagjai egyénileg intézkednének az olajbogyó feldolgozásáról, ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- | --- |

(78)

Az egyszerűsített módszer alkalmazásához azonosítani kell a tevékenységeket a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsoroltak közül, valamint értékelni kell az ezekkel a tevékenységekkel kapcsolatos mennyiségek és költségek jelentőségét. A következő négy szövegdobozban a három ágazat vonatkozásában egy-egy olyan helyzet leírása olvasható, amelyben az ilyen tevékenységek az érintett termékek jelentős mennyiségével, valamint jelentős termelési és forgalombahozatali költségekkel párosulnak, és így a termelői szervezet igénybe veheti az eltérésből származó előnyöket. Ez valamely tevékenységen vagy több tevékenység kombinációján keresztül valósítható meg, ahol önmagában várhatóan az eltérésnél felsorolt tevékenységek egyike sem növeli jelentős mértékben a hatékonyságot. Minden helyzetben eseti elemzés szükséges annak biztosításához, hogy az ilyen tevékenységekkel járó költségek és az érintett mennyiségek elégségesek legyenek a jelentős mértékű hatékonyság-növeléshez. Az alábbi példák tartalmazzák azon helyzetek nem teljes körű felsorolását, amelyeknél az egyszerűsített módszert kell alkalmazni.

OLÍVAOLAJ-ÁGAZAT

A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.

i.   
  Közös feldolgozás

1.

A közös feldolgozás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a tagjai által betakarított olajbogyó több mint felét feldolgozza, hogy olívaolajat állítson elő valamely olajsajtoló üzemben. Az olajsajtoló üzem létrehozása jelentős beruházást igényel. Az olajbogyó olívaolajjá történő feldolgozása általában számos lépésből áll, ide tartozik például az olajbogyók megtisztítása, sajtolása, az olívaolaj szűrése és egyéb eljárások. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös feldolgozási tevékenysége révén állítják elő a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mint ha a tagjai egyénileg intézkednének az olajbogyó feldolgozásáról, ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

ii.   
  Közös csomagolás, címkézés vagy promóció

| 2. | Az olívaolaj közös csomagolása/palackozása és címkézése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az olajsajtoló üzemben előállított olívaolaj több mint felének vonatkozásában folytatja ezeket a tevékenységeket. A közös csomagolás/palackozás és címkézés általában jelentős beruházást igényel a szükséges technológia/gépek beszerzése érdekében. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös csomagolási/palackozási és címkézési tevékenysége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

2.

Az olívaolaj közös csomagolása/palackozása és címkézése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az olajsajtoló üzemben előállított olívaolaj több mint felének vonatkozásában folytatja ezeket a tevékenységeket. A közös csomagolás/palackozás és címkézés általában jelentős beruházást igényel a szükséges technológia/gépek beszerzése érdekében. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös csomagolási/palackozási és címkézési tevékenysége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 3. | A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például az alkalmazott termelési módszerek (például bio-olívaolaj előállítása) vagy más tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a termelői szervezet által értékesített teljes mennyiségre vonatkozik. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. Annak érdekében, hogy a termelői szervezet és a tagjai is megfeleljenek a specifikációknak, az ilyen integrált megközelítés jelentős költségekkel jár. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például az olívaolaj-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelők és/vagy termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait a teljes ágazat érzékelje. |
| --- | --- |

3.

A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például az alkalmazott termelési módszerek (például bio-olívaolaj előállítása) vagy más tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a termelői szervezet által értékesített teljes mennyiségre vonatkozik. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. Annak érdekében, hogy a termelői szervezet és a tagjai is megfeleljenek a specifikációknak, az ilyen integrált megközelítés jelentős költségekkel jár. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például az olívaolaj-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelők és/vagy termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait a teljes ágazat érzékelje.

iii.   
  A minőség-ellenőrzés közös szervezése

| 4. | A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány, például ha a termelői szervezet és a tagjai meg kívánnak felelni a vásárlói követelményeknek. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. A termelői szervezet ehhez különböző szolgáltatásokat kínál a termelők számára, például tanácsadással szolgál a növény-egészségügyi szerek, egyéb vegyi anyagok és műtrágyák alkalmazásának fejlettebb módszereivel és a jobb termelési technikák alkalmazásával kapcsolatban, illetve segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, valamint a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, ami segíti a termelőket abban, hogy minőségi terméket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő olívaolaj minőségét (a savasságnak és a növényvédő szerek jelenlétének laboratóriumi vizsgálata, az érzékszervi tulajdonságok vizsgálata stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert az egyéni tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyedül érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

4.

A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány, például ha a termelői szervezet és a tagjai meg kívánnak felelni a vásárlói követelményeknek. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. A termelői szervezet ehhez különböző szolgáltatásokat kínál a termelők számára, például tanácsadással szolgál a növény-egészségügyi szerek, egyéb vegyi anyagok és műtrágyák alkalmazásának fejlettebb módszereivel és a jobb termelési technikák alkalmazásával kapcsolatban, illetve segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, valamint a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, ami segíti a termelőket abban, hogy minőségi terméket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő olívaolaj minőségét (a savasságnak és a növényvédő szerek jelenlétének laboratóriumi vizsgálata, az érzékszervi tulajdonságok vizsgálata stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert az egyéni tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyedül érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

iv.   
  Közös forgalmazás

A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése.

| 5. | A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítást az olajbogyó-ültetvényekről a feldolgozó üzembe (olajsajtoló üzembe) a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában, vagy ha a termelői szervezet megszervezi a szállítást számos olajsajtoló üzemből valamely csomagoló/palackozó és címkéző üzembe a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában. A szállítási költségek a termelési és forgalombahozatali költségek jelentős hányadát teszik ki. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, amilyen eredményeket a tagjai önállóan elérnének, ezért a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

5.

A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítást az olajbogyó-ültetvényekről a feldolgozó üzembe (olajsajtoló üzembe) a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában, vagy ha a termelői szervezet megszervezi a szállítást számos olajsajtoló üzemből valamely csomagoló/palackozó és címkéző üzembe a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában. A szállítási költségek a termelési és forgalombahozatali költségek jelentős hányadát teszik ki. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, amilyen eredményeket a tagjai önállóan elérnének, ezért a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 6. | Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna az olívaolaj-ágazatban ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által a kereskedelemben értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az ezen tevékenységek által érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

6.

Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna az olívaolaj-ágazatban ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által a kereskedelemben értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az ezen tevékenységek által érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.

v.   
  Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata

| 7. | A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarítógépekbe, növény-egészségügyi szerek, műtrágyák és növényvédő szerek kijuttató eszközeibe) történő szükséges beruházást, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházási költségeket az olívaolaj előállításához szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos egyéb költségeket. A berendezésekkel kapcsolatos kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

7.

A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarítógépekbe, növény-egészségügyi szerek, műtrágyák és növényvédő szerek kijuttató eszközeibe) történő szükséges beruházást, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházási költségeket az olívaolaj előállításához szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos egyéb költségeket. A berendezésekkel kapcsolatos kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 8. | A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet által előállított olívaolaj jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, és így a mennyiséget tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Ez az egyes években betakarított változó olajbogyó-mennyiség miatt fellépő kiegyensúlyozatlan kínálat problémáit is meg tudja oldani. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

8.

A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet által előállított olívaolaj jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, és így a mennyiséget tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Ez az egyes években betakarított változó olajbogyó-mennyiség miatt fellépő kiegyensúlyozatlan kínálat problémáit is meg tudja oldani. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

vi.   
  Az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése

A Bizottság tudomása szerint az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése általában a közös feldolgozással együtt történik, ami – ha a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét érinti – várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, következésképpen megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek (a közös feldolgozásról lásd a fenti i. pontot).

vii.   
  Az inputanyagok közös beszerzése

| 9. | Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növény-egészségügyi szereket, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (50). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített olívaolaj több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, növény-egészségügyi szolgáltatás beszerzése önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből. |
| --- | --- |

9.

Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növény-egészségügyi szereket, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (50). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített olívaolaj több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, növény-egészségügyi szolgáltatás beszerzése önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből.

viii.   
  Kombinált tevékenységek

| 10. | Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. |
| --- | --- |

10.

Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt.

| MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZAT


  A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

  Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 170. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.
  i.   
  Közös forgalmazás



  A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése.








  1. | A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítási szolgáltatásokat a termelés helyétől a vevőig vagy a feldolgozás helyszínéig az általa értékesített állatállomány több mint felének vonatkozásában. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZAT

A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 170. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.

i.   
  Közös forgalmazás

A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése.

1.

A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítási szolgáltatásokat a termelés helyétől a vevőig vagy a feldolgozás helyszínéig az általa értékesített állatállomány több mint felének vonatkozásában. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 2. | Egy értékesítési platform megszervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet fizikai piacot vagy aukciós platformot hoz létre az állatállomány értékesítése céljából. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet beruház az állatállomány bemutatására szolgáló létesítményekbe, és lehetővé teszi az állatok kereskedelmét. Ez jelentős beruházási költséget igényel és jelentős működési költségeket emészt fel. Ahhoz, hogy a tevékenység megfeleljen az egyszerűsített módszernek, nagy mennyiséget és rendszeres kereskedelmet kell elérnie. Ez megvalósulhat akkor, ha a tagok számára az értékesítési platform a fő értékesítési csatorna, azaz a tagok állatállományának (mennyiségileg) több mint felét a termelői szervezet értékesíti. Ez várhatóan biztosítja a méretgazdaságosságot az állatállomány értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha mindezt egyedül tennék. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

2.

Egy értékesítési platform megszervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet fizikai piacot vagy aukciós platformot hoz létre az állatállomány értékesítése céljából. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet beruház az állatállomány bemutatására szolgáló létesítményekbe, és lehetővé teszi az állatok kereskedelmét. Ez jelentős beruházási költséget igényel és jelentős működési költségeket emészt fel. Ahhoz, hogy a tevékenység megfeleljen az egyszerűsített módszernek, nagy mennyiséget és rendszeres kereskedelmet kell elérnie. Ez megvalósulhat akkor, ha a tagok számára az értékesítési platform a fő értékesítési csatorna, azaz a tagok állatállományának (mennyiségileg) több mint felét a termelői szervezet értékesíti. Ez várhatóan biztosítja a méretgazdaságosságot az állatállomány értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha mindezt egyedül tennék. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 3. | Egy elosztó központ felállítása bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat egy elosztó létesítménnyel, például egy borjúbegyűjtő központtal kapcsolatban, hogy a borjúkat bizonyos előírások alapján csoportosítsa át, és így biztosítja a központ megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmény megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli az elosztó központ kezdeti beruházási költségeit. A létesítmény fejlesztésével a termelői szervezet viseli az egyéb beruházások költségeit. A kezdeti és egyéb beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A létesítmény üzemeltetésének költségei is jelentősek, amennyiben a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezen a létesítményen keresztül osztják el. Amennyiben az elosztási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez biztosítja a méretgazdaságosságot az állatok értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha egymagukban osztanák el az állatállományt. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

3.

Egy elosztó központ felállítása bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat egy elosztó létesítménnyel, például egy borjúbegyűjtő központtal kapcsolatban, hogy a borjúkat bizonyos előírások alapján csoportosítsa át, és így biztosítja a központ megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmény megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli az elosztó központ kezdeti beruházási költségeit. A létesítmény fejlesztésével a termelői szervezet viseli az egyéb beruházások költségeit. A kezdeti és egyéb beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A létesítmény üzemeltetésének költségei is jelentősek, amennyiben a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezen a létesítményen keresztül osztják el. Amennyiben az elosztási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez biztosítja a méretgazdaságosságot az állatok értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha egymagukban osztanák el az állatállományt. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

ii.   
  Közös promóció

| 4. | A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például a fajta, a takarmány, a termelési rendszer vagy a származási hely, illetve egyéb tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a marhahús-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje. |
| --- | --- |

4.

A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például a fajta, a takarmány, a termelési rendszer vagy a származási hely, illetve egyéb tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a marhahús-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje.

iii.   
  A minőség-ellenőrzés közös szervezése

| 5. | A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagok állatállományának állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány a vásárlói követelményeknek megfelelően. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a fajtákkal, a jobb takarmányokkal és a jobb állattenyésztési technikák alkalmazásával kapcsolatban, valamint segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor: a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) állat-egészségügyi szolgáltatásokat kínál, hogy biztosítsa a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termékek egészségét és biztonságát (vakcinázás és egyéb profilaktikus beavatkozások, egészségügyi felügyelet, szaporítási tevékenységek stb.). A termelői szervezet emellett vizsgálatokat végez, hogy bizonyítsa a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási biztonsági követelményeknek vagy minőségi követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a további követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

5.

A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagok állatállományának állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány a vásárlói követelményeknek megfelelően. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a fajtákkal, a jobb takarmányokkal és a jobb állattenyésztési technikák alkalmazásával kapcsolatban, valamint segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor: a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) állat-egészségügyi szolgáltatásokat kínál, hogy biztosítsa a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termékek egészségét és biztonságát (vakcinázás és egyéb profilaktikus beavatkozások, egészségügyi felügyelet, szaporítási tevékenységek stb.). A termelői szervezet emellett vizsgálatokat végez, hogy bizonyítsa a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási biztonsági követelményeknek vagy minőségi követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a további követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

iv.   
  Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata

| 6. | A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a fontos berendezések (például a takarmány előállításához használt gépek, például betakarító gépek vagy őrlőgépek) vonatkozásában végrehajtja a szükséges beruházásokat, és biztosítja a berendezések megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben az állatok tenyésztéséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával a termelői szervezet viseli a kezdeti beruházási költségeket. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség nagy részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

6.

A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a fontos berendezések (például a takarmány előállításához használt gépek, például betakarító gépek vagy őrlőgépek) vonatkozásában végrehajtja a szükséges beruházásokat, és biztosítja a berendezések megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben az állatok tenyésztéséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával a termelői szervezet viseli a kezdeti beruházási költségeket. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség nagy részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 7. | A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megteszi a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel (például takarmánytároló létesítményekkel) kapcsolatban, és biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A kezdeti és egyéb raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költséggel járnak. A raktározási költségek akkor is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az, hogy a termelői szövetkezet képes a takarmányt akár hosszabb ideig és nagyobb mennyiségben tárolni, mielőtt kiszállítaná a tagjainak, lehetővé teszi a tagoknak, hogy akkor használják fel a takarmányt, amikor szükséges, és késedelem nélkül. Továbbá a termelői szervezet akkor vásárolhatja meg a takarmányt, amikor jó áron tudja beszerezni azt, és addig tárolhatja, amíg a tagoknak szüksége nem lesz rá. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

7.

A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megteszi a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel (például takarmánytároló létesítményekkel) kapcsolatban, és biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A kezdeti és egyéb raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költséggel járnak. A raktározási költségek akkor is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az, hogy a termelői szövetkezet képes a takarmányt akár hosszabb ideig és nagyobb mennyiségben tárolni, mielőtt kiszállítaná a tagjainak, lehetővé teszi a tagoknak, hogy akkor használják fel a takarmányt, amikor szükséges, és késedelem nélkül. Továbbá a termelői szervezet akkor vásárolhatja meg a takarmányt, amikor jó áron tudja beszerezni azt, és addig tárolhatja, amíg a tagoknak szüksége nem lesz rá. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

v.   
  Az élő szarvasmarha tenyésztéséhez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése

| 8. | A hulladék közös kezelése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a hulladék fenntartható módon (energia- és biogáztermelés vagy műtrágyagyártás stb. céljából) történő ártalmatlanítását, tárolását és újrafelhasználását a termelői szervezet által értékesített állatok több mint fele által termelt hulladék esetében. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a hulladék kezelését, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

8.

A hulladék közös kezelése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a hulladék fenntartható módon (energia- és biogáztermelés vagy műtrágyagyártás stb. céljából) történő ártalmatlanítását, tárolását és újrafelhasználását a termelői szervezet által értékesített állatok több mint fele által termelt hulladék esetében. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a hulladék kezelését, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

vi.   
  Az inputanyagok közös beszerzése

| 9. | Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a tagok számára a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet takarmányt, állatokat vagy egyéb olyan inputanyagokat szerez be a tagjai számára, mint például az üzemanyag és az elektromos áram, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (51). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített állatállomány több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, genetikai tanácsadás, állat-egészségügyi szolgáltatások, termékenyítési szolgálatok beszerzése önmagában többnyire nem jár a termelői szervezet számára jelentős költségekkel ahhoz, hogy megfeleljen az egyszerűsített módszer feltételeinek, így nem valószínű, hogy a termelői szervezet jelentős mértékű hatékonyság-növekedést tud elérni az eltérés nyújtotta előnyökből való részesedéshez. |
| --- | --- |

9.

Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a tagok számára a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet takarmányt, állatokat vagy egyéb olyan inputanyagokat szerez be a tagjai számára, mint például az üzemanyag és az elektromos áram, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (51). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített állatállomány több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, genetikai tanácsadás, állat-egészségügyi szolgáltatások, termékenyítési szolgálatok beszerzése önmagában többnyire nem jár a termelői szervezet számára jelentős költségekkel ahhoz, hogy megfeleljen az egyszerűsített módszer feltételeinek, így nem valószínű, hogy a termelői szervezet jelentős mértékű hatékonyság-növekedést tud elérni az eltérés nyújtotta előnyökből való részesedéshez.

vii.   
  Kombinált tevékenységek

| 10. | A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. |
| --- | --- |

10.

A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt.

| SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÁGAZATA


  A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

  Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 171. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.
  i.   
  Közös forgalmazás



  A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése.








  1. | A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az általa értékesített termények több mint fele esetében szervezi meg a szállítási szolgáltatásokat (közúti vagy vasúti szállítás, tengeri szállítás) a betakarítás helye és a vevő raktárlétesítménye vagy a feldolgozás helyszíne között. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÁGAZATA

A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása

Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 171. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.

i.   
  Közös forgalmazás

A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése.

1.

A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az általa értékesített termények több mint fele esetében szervezi meg a szállítási szolgáltatásokat (közúti vagy vasúti szállítás, tengeri szállítás) a betakarítás helye és a vevő raktárlétesítménye vagy a feldolgozás helyszíne között. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 2. | Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek a szántóföldi növények ágazatában. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

2.

Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek a szántóföldi növények ágazatában. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.

ii.   
  Közös promóció

| 3. | A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét a fehérjetartalom, a használt vetőmagok, a műtrágyák használata, a termény nedvességtartalma és szállítási mérete, valamint a származási helye vagy egyéb tényezők alapján. Például az olajos magvak ágazatában a promóció kiterjedhet a takarmányadagokra vonatkozó műszaki információkra. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést. Ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a szántóföldi növények fogyasztásának általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje. |
| --- | --- |

3.

A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét a fehérjetartalom, a használt vetőmagok, a műtrágyák használata, a termény nedvességtartalma és szállítási mérete, valamint a származási helye vagy egyéb tényezők alapján. Például az olajos magvak ágazatában a promóció kiterjedhet a takarmányadagokra vonatkozó műszaki információkra. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést. Ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a szántóföldi növények fogyasztásának általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje.

iii.   
  A minőség-ellenőrzés közös szervezése

| 4. | A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy a vevő által megkövetelt, elfogadott szabvány. Példa erre amikor a vevő által támasztott minőségi előírásnak való megfelelés érdekében a terményeket közös szárításnak és keverésnek vetik alá. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a vegyszerek és műtrágyák alkalmazásának hatékonyabb módszereivel, illetve jobb technikák (például bakhátas művelés, műtrágyázás, palántázás, kártevők elleni védekezés stb.) alkalmazásával kapcsolatban, és/vagy segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) laboratóriumi vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termény minőségét (fehérje, nedvesség, magméret, szennyeződések stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített termény több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

4.

A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy a vevő által megkövetelt, elfogadott szabvány. Példa erre amikor a vevő által támasztott minőségi előírásnak való megfelelés érdekében a terményeket közös szárításnak és keverésnek vetik alá. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a vegyszerek és műtrágyák alkalmazásának hatékonyabb módszereivel, illetve jobb technikák (például bakhátas művelés, műtrágyázás, palántázás, kártevők elleni védekezés stb.) alkalmazásával kapcsolatban, és/vagy segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) laboratóriumi vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termény minőségét (fehérje, nedvesség, magméret, szennyeződések stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített termény több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

iv.   
  Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata

| 5. | A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarító gépek vagy szárítók) történő szükséges beruházásokat, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben a szántóföldi növények termesztéséhez és/vagy a betakarított termény kezeléséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházás költségeit. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített termények több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

5.

A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarító gépek vagy szárítók) történő szükséges beruházásokat, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben a szántóföldi növények termesztéséhez és/vagy a betakarított termény kezeléséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházás költségeit. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített termények több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| 6. | A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja az egészségügyi és a gazdasági ágazat által előírt követelmények teljesítéséhez szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített termények több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- | --- |

6.

A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja az egészségügyi és a gazdasági ágazat által előírt követelmények teljesítéséhez szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített termények több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

v.   
  Az inputanyagok közös beszerzése

| 7. | Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (52). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített termények több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  Az egyéb jellegű inputanyagok beszerzése, mint például az informatikai támogatás, pénzügyi szolgáltatások, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, vizsgálat, betakarítás-tervezés önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből. |
| --- | --- |

7.

Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (52). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített termények több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

Az egyéb jellegű inputanyagok beszerzése, mint például az informatikai támogatás, pénzügyi szolgáltatások, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, vizsgálat, betakarítás-tervezés önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből.

vi.   
  Kombinált tevékenységek

| 8. | A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. |
| --- | --- |

8.

A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt.

| Kombinált tevékenységek


  Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében szereplő kombinált tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.
  Az előbbiekben leírt hatékonyságnövelő tevékenységek sokszor jelentős mértékben növelik a hatékonyságot, amennyiben a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felére vonatkoznak. Amennyiben a termelői szervezet legalább két hatékonyságnövelő tevékenységet folytat, amelyek egyenként a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek kevesebb mint a felét teszik ki, a különböző tevékenységekből fakadó hatékonyság összege és/vagy kombinációja összességében várhatóan elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.
  Az eltérő hatékonyságnövelő tevékenységek vagy ugyanazokra a mennyiségekre (azaz a tevékenységek átfedik egymást), vagy különböző mennyiségekre vonatkoznak.
  Ha a hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek csupán csekély részére (azaz 10 vagy 15 %-ára) vonatkozik, nem valószínű, hogy jelentős hatékonyságnövelést eredményez, mivel önmagában korlátozott hatékonysággal jár, és nem valószínű, hogy más tevékenységgel való kombinációja jelentősen növelné a termelői szervezet hatékonyságát. A termelői szervezet ily módon vélhetően nem tudja jelentősen növelni hatékonyságát azáltal, hogy egy kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik. Más szóval valószínűtlen, hogy a termelői szervezet teljesíteni tudja a jelentős hatékonyság tesztet azáltal, hogy olyan kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik.
  Továbbá mivel a méretgazdaságosság nem lineáris, az egyetlen, adott mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság nagyobb, mint két, feleakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság kétszerese. Ezzel szemben a két, feleakkora mennyiséget érintő tevékenységgel elért hatékonyság szintén nagyobb, mint a három, harmadakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság háromszorosa. Következésképpen a termelői szervezet teljesítheti a jelentős hatékonyság tesztet a hatékonyságnövelő tevékenységek kombinációjával, ha a kombinált tevékenységek által érintett összmennyiség (a különböző tevékenységek által érintett mennyiségek összege) nagyobb, mint az egyetlen tevékenységre vonatkozó mennyiség, és ha ez az összmennyiség minden egyes tevékenység hozzáadásával nő.
  Ami a két hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a két tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a két tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 70 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik, külön értékelt tevékenységgel, azaz nincs szükség rá, hogy azt egy másik tevékenységgel kombinálja). Ha legalább az egyik tevékenység 35 %-nyi mennyiségre vonatkozik, akkor a két tevékenység összege és/vagy kombinációja által elért hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.
  Ami a három hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a három tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a három tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 100 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik két tevékenység valamelyikével vagy a két másik tevékenység kombinációjával). A három tevékenység többféle kombinációban is előfordulhat (például két tevékenység 40-40 % körüli, egy harmadik pedig 20 % körüli mennyiséget, vagy három tevékenység 33 % körüli mennyiséget fed le). A három tevékenység kombinációja által eredményezett hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.
  Kevéssé valószínű, hogy az a tevékenység, amely önmagában nem elegendő a jelentős hatékonyság eléréséhez, más tevékenységgel kombinálva jelentős hatékonyságot teremthet, és így nagyon valószínűtlen az is, hogy más tevékenységekkel kombinálva jelentős hatékonyság megteremtéséhez járulhat hozzá.
  i.   
  Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel:


  Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet használja a különböző jellemzőkkel bíró gabonaféléknek a fogyasztói igényeknek megfelelő keverésére szolgáló berendezéseket, és e célból raktározza a gabonát. E két integrált tevékenység lehetővé teszi a termelői szervezet számára, hogy az adott jellemzőkkel bíró keverékekre irányuló fogyasztói igényeket kielégítse (például pékségek esetében), amelyeket az egyes gazdálkodók önállóan egyáltalán nem tudnának kielégíteni, vagy nem a kívánt minőségben/mennyiségben/időben/áron. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények mennyiségének több mint 70 %-át érinti, az jelentős megtakarításokhoz vezethet összevetve azzal a helyzettel, amelyben az egyes termelők maguk próbálják meg az egyedi gabonakeverékekre irányuló igényeket kielégíteni, és akár meg is teremtheti a termelői szervezet számára a lehetőséget az ilyen keverékek előállítására, ha a tagjai ezt maguk nem tudják megtenni. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  ii.   
  Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedés nélkül:


  Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet a tagjai által tenyésztett szarvasmarha részére a piacról szerzi be az állati takarmány egy részét, a termelői szervezet tagjai pedig a közösen vásárolt berendezéseket használják a tagok által tenyésztett szarvasmarháknak szánt állati takarmány másik részének elkészítésére. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített állatállomány takarmányszükségletének több mint 70 %-át lefedi, az jelentős megtakarításokhoz vezethet, szemben azzal a helyzettel, amelyben az egyes állattenyésztők egyénileg szerzik be a takarmányt a piacról vagy maguk állítják azt elő olyan gépekkel, amelyeket egyénileg szereztek be. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.
  iii.   
  Három tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel:


  Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Példa erre, ha a termelői szervezet a palackozott olívaolaj értékesítéséhez kapcsolódó tevékenységeket kombináltan végzi. Ha a termelői szervezet közösen tárolja, palackozza és címkézi az olívaolajat, továbbá közösen üzemelteti az elosztó hálózatot, a termelői szervezet e három tevékenysége a palackozott olívaolaj előállításának integrált rendszerét jelenti, ami jelentős beruházási költségekkel jár. Ha az ebbe az integrált rendszerbe bekerülő olívaolaj mennyisége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének legalább egyharmadát teszi ki, e tevékenységek együttesen jelentős megtakarításokhoz vezethetnek, összevetve azzal a helyzettel, amelyben e tevékenységeket az egyes olívaolaj-termelők végzik. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. |
| --- |

Kombinált tevékenységek

Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében szereplő kombinált tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában.

Az előbbiekben leírt hatékonyságnövelő tevékenységek sokszor jelentős mértékben növelik a hatékonyságot, amennyiben a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felére vonatkoznak. Amennyiben a termelői szervezet legalább két hatékonyságnövelő tevékenységet folytat, amelyek egyenként a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek kevesebb mint a felét teszik ki, a különböző tevékenységekből fakadó hatékonyság összege és/vagy kombinációja összességében várhatóan elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.

Az eltérő hatékonyságnövelő tevékenységek vagy ugyanazokra a mennyiségekre (azaz a tevékenységek átfedik egymást), vagy különböző mennyiségekre vonatkoznak.

Ha a hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek csupán csekély részére (azaz 10 vagy 15 %-ára) vonatkozik, nem valószínű, hogy jelentős hatékonyságnövelést eredményez, mivel önmagában korlátozott hatékonysággal jár, és nem valószínű, hogy más tevékenységgel való kombinációja jelentősen növelné a termelői szervezet hatékonyságát. A termelői szervezet ily módon vélhetően nem tudja jelentősen növelni hatékonyságát azáltal, hogy egy kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik. Más szóval valószínűtlen, hogy a termelői szervezet teljesíteni tudja a jelentős hatékonyság tesztet azáltal, hogy olyan kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik.

Továbbá mivel a méretgazdaságosság nem lineáris, az egyetlen, adott mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság nagyobb, mint két, feleakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság kétszerese. Ezzel szemben a két, feleakkora mennyiséget érintő tevékenységgel elért hatékonyság szintén nagyobb, mint a három, harmadakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság háromszorosa. Következésképpen a termelői szervezet teljesítheti a jelentős hatékonyság tesztet a hatékonyságnövelő tevékenységek kombinációjával, ha a kombinált tevékenységek által érintett összmennyiség (a különböző tevékenységek által érintett mennyiségek összege) nagyobb, mint az egyetlen tevékenységre vonatkozó mennyiség, és ha ez az összmennyiség minden egyes tevékenység hozzáadásával nő.

Ami a két hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a két tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a két tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 70 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik, külön értékelt tevékenységgel, azaz nincs szükség rá, hogy azt egy másik tevékenységgel kombinálja). Ha legalább az egyik tevékenység 35 %-nyi mennyiségre vonatkozik, akkor a két tevékenység összege és/vagy kombinációja által elért hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.

Ami a három hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a három tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a három tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 100 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik két tevékenység valamelyikével vagy a két másik tevékenység kombinációjával). A három tevékenység többféle kombinációban is előfordulhat (például két tevékenység 40-40 % körüli, egy harmadik pedig 20 % körüli mennyiséget, vagy három tevékenység 33 % körüli mennyiséget fed le). A három tevékenység kombinációja által eredményezett hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek.

Kevéssé valószínű, hogy az a tevékenység, amely önmagában nem elegendő a jelentős hatékonyság eléréséhez, más tevékenységgel kombinálva jelentős hatékonyságot teremthet, és így nagyon valószínűtlen az is, hogy más tevékenységekkel kombinálva jelentős hatékonyság megteremtéséhez járulhat hozzá.

i.   
  Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel:

Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet használja a különböző jellemzőkkel bíró gabonaféléknek a fogyasztói igényeknek megfelelő keverésére szolgáló berendezéseket, és e célból raktározza a gabonát. E két integrált tevékenység lehetővé teszi a termelői szervezet számára, hogy az adott jellemzőkkel bíró keverékekre irányuló fogyasztói igényeket kielégítse (például pékségek esetében), amelyeket az egyes gazdálkodók önállóan egyáltalán nem tudnának kielégíteni, vagy nem a kívánt minőségben/mennyiségben/időben/áron. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények mennyiségének több mint 70 %-át érinti, az jelentős megtakarításokhoz vezethet összevetve azzal a helyzettel, amelyben az egyes termelők maguk próbálják meg az egyedi gabonakeverékekre irányuló igényeket kielégíteni, és akár meg is teremtheti a termelői szervezet számára a lehetőséget az ilyen keverékek előállítására, ha a tagjai ezt maguk nem tudják megtenni. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

ii.   
  Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedés nélkül:

Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet a tagjai által tenyésztett szarvasmarha részére a piacról szerzi be az állati takarmány egy részét, a termelői szervezet tagjai pedig a közösen vásárolt berendezéseket használják a tagok által tenyésztett szarvasmarháknak szánt állati takarmány másik részének elkészítésére. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített állatállomány takarmányszükségletének több mint 70 %-át lefedi, az jelentős megtakarításokhoz vezethet, szemben azzal a helyzettel, amelyben az egyes állattenyésztők egyénileg szerzik be a takarmányt a piacról vagy maguk állítják azt elő olyan gépekkel, amelyeket egyénileg szereztek be. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

iii.   
  Három tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel:

Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Példa erre, ha a termelői szervezet a palackozott olívaolaj értékesítéséhez kapcsolódó tevékenységeket kombináltan végzi. Ha a termelői szervezet közösen tárolja, palackozza és címkézi az olívaolajat, továbbá közösen üzemelteti az elosztó hálózatot, a termelői szervezet e három tevékenysége a palackozott olívaolaj előállításának integrált rendszerét jelenti, ami jelentős beruházási költségekkel jár. Ha az ebbe az integrált rendszerbe bekerülő olívaolaj mennyisége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének legalább egyharmadát teszi ki, e tevékenységek együttesen jelentős megtakarításokhoz vezethetnek, összevetve azzal a helyzettel, amelyben e tevékenységeket az egyes olívaolaj-termelők végzik. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.

| (79) | A jelentős hatékonyság teszt egyszerűsített módszere alkalmazásának az előbbiekben leírt helyzeteiből következik, hogy egy-egy hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére vonatkozik. A szükséges mennyiségek kivételesen lehetnek alacsonyabbak is, figyelembe véve az egymást követő években a természeti/időjárási viszonyok következtében a termelési volumenben bekövetkezett kisebb változásokat. Ilyen helyzetben a jelentős hatékonyság tesztet teljesítettnek kell tekinteni, ha a tevékenység a termelői szervezet által egy adott évben értékesített mennyiség több mint 40 %-át érinti, és amikor a hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által a többi évben értékesített mennyiségnek több mint a felére terjed ki. |
| --- | --- |

(79)

A jelentős hatékonyság teszt egyszerűsített módszere alkalmazásának az előbbiekben leírt helyzeteiből következik, hogy egy-egy hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére vonatkozik. A szükséges mennyiségek kivételesen lehetnek alacsonyabbak is, figyelembe véve az egymást követő években a természeti/időjárási viszonyok következtében a termelési volumenben bekövetkezett kisebb változásokat. Ilyen helyzetben a jelentős hatékonyság tesztet teljesítettnek kell tekinteni, ha a tevékenység a termelői szervezet által egy adott évben értékesített mennyiség több mint 40 %-át érinti, és amikor a hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által a többi évben értékesített mennyiségnek több mint a felére terjed ki.

| (80) | Vis maior esetén (például ha a raktárlétesítményeket tűz pusztította el) még ha a tevékenységet ideiglenesen fel is kell függeszteni, a termelői szervezet akkor is részesülhet az eltérés előnyeiből, feltéve, hogy késedelem nélkül megteszi a vis maior esemény előtti helyzet helyreállításához szükséges lépéseket, és az eltérés egyéb követelményei is teljesülnek. |
| --- | --- |

(80)

Vis maior esetén (például ha a raktárlétesítményeket tűz pusztította el) még ha a tevékenységet ideiglenesen fel is kell függeszteni, a termelői szervezet akkor is részesülhet az eltérés előnyeiből, feltéve, hogy késedelem nélkül megteszi a vis maior esemény előtti helyzet helyreállításához szükséges lépéseket, és az eltérés egyéb követelményei is teljesülnek.

| (81) | Végezetül, ha a termelői szervezet nem felel meg az egyszerűsített módszer feltételeinek, alternatív módszerrel bizonyíthatja, hogy megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek. |
| --- | --- |

(81)

Végezetül, ha a termelői szervezet nem felel meg az egyszerűsített módszer feltételeinek, alternatív módszerrel bizonyíthatja, hogy megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek.

3.3.2.   Az alternatív módszer

| (82) | Ha a termelői szervezet nem felel meg a fentiekben kifejtett egyszerűsített módszer feltételeinek, alternatív módszerhez folyamodhat, hogy megvizsgálja, megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek. Erre akkor kerülhet sor, ha a termelői szervezet az egyszerűsített módszer feltételeinek nem felelt meg, mégis úgy véli, hogy tevékenységei megfelelnek a jelentős hatékonyság tesztnek. Akkor is sor kerülhet rá, ha a termelői szervezet helyzetére nem vonatkozik az egyszerűsített módszer: előfordulhat, hogy a termelői szervezet olyan tevékenységeket folytat, amelyeket az egyszerűsített módszer nem sorol fel, vagy hogy a termelői szervezet még nem folytat hatékonyságnövelő tevékenységeket, nevezetesen olyan esetekben, amikor új termelői szervezetet hoznak létre, vagy amikor a termelői szervezet új integrációs tevékenységeket kíván kifejleszteni stb. |
| --- | --- |

(82)

Ha a termelői szervezet nem felel meg a fentiekben kifejtett egyszerűsített módszer feltételeinek, alternatív módszerhez folyamodhat, hogy megvizsgálja, megfelel-e a jelentős hatékonyság tesztnek. Erre akkor kerülhet sor, ha a termelői szervezet az egyszerűsített módszer feltételeinek nem felelt meg, mégis úgy véli, hogy tevékenységei megfelelnek a jelentős hatékonyság tesztnek. Akkor is sor kerülhet rá, ha a termelői szervezet helyzetére nem vonatkozik az egyszerűsített módszer: előfordulhat, hogy a termelői szervezet olyan tevékenységeket folytat, amelyeket az egyszerűsített módszer nem sorol fel, vagy hogy a termelői szervezet még nem folytat hatékonyságnövelő tevékenységeket, nevezetesen olyan esetekben, amikor új termelői szervezetet hoznak létre, vagy amikor a termelői szervezet új integrációs tevékenységeket kíván kifejleszteni stb.

| (83) | Az alternatív módszer alkalmazásánál a termelői szervezet valamennyi tevékenységét értékelni kell, és meg kell vizsgálni, hogy néhány tevékenység várhatóan jelentősen növeli-e a hatékonyságot, és így a termelői szervezet általánosságban hozzájárul-e a KAP-célkitűzések eléréséhez. Ez az iránymutatás támpontokat nyújt az alternatív módszerrel kapcsolatban, de nem tartalmazza az alternatív módszer szerinti vizsgálat minden lehetséges aspektusát, mivel az eseti jellegű. |
| --- | --- |

(83)

Az alternatív módszer alkalmazásánál a termelői szervezet valamennyi tevékenységét értékelni kell, és meg kell vizsgálni, hogy néhány tevékenység várhatóan jelentősen növeli-e a hatékonyságot, és így a termelői szervezet általánosságban hozzájárul-e a KAP-célkitűzések eléréséhez. Ez az iránymutatás támpontokat nyújt az alternatív módszerrel kapcsolatban, de nem tartalmazza az alternatív módszer szerinti vizsgálat minden lehetséges aspektusát, mivel az eseti jellegű.

| (84) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában felsoroltaktól eltérő néhány tevékenység növelheti a hatékonyságot. Ilyen esetekben az adott szituáció tényei alapján kell megvizsgálni, hogy a termelői szervezet ilyen tevékenységei várhatóan jelentősen növelik-e a hatékonyságot, és így ezek a tevékenységek általánosságban hozzájárulnak-e a KAP-célkitűzések eléréséhez (53). |
| --- | --- |

(84)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában felsoroltaktól eltérő néhány tevékenység növelheti a hatékonyságot. Ilyen esetekben az adott szituáció tényei alapján kell megvizsgálni, hogy a termelői szervezet ilyen tevékenységei várhatóan jelentősen növelik-e a hatékonyságot, és így ezek a tevékenységek általánosságban hozzájárulnak-e a KAP-célkitűzések eléréséhez (53).

| (85) | Az alternatív módszer használható olyan helyzetben is, amikor a termelői szervezet elkötelezte magát a hatékonyságnövelő tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulásához idő kell, miközben a termelői szervezet már értékesítést folytat, hogy jelen legyen a piacon, és biztosítsa a beruházásai életképességét. Minden beruházás eltérő megvalósítási időt igényel. Általános szabályként azonban a megvalósítás egy évnél hosszabb ideig nem tarthat, kivéve kiemelten jelentős beruházásoknál (például feldolgozó vagy logisztikai létesítmények). |
| --- | --- |

(85)

Az alternatív módszer használható olyan helyzetben is, amikor a termelői szervezet elkötelezte magát a hatékonyságnövelő tevékenységekbe történő beruházás mellett, de a beruházás teljes megvalósulásához idő kell, miközben a termelői szervezet már értékesítést folytat, hogy jelen legyen a piacon, és biztosítsa a beruházásai életképességét. Minden beruházás eltérő megvalósítási időt igényel. Általános szabályként azonban a megvalósítás egy évnél hosszabb ideig nem tarthat, kivéve kiemelten jelentős beruházásoknál (például feldolgozó vagy logisztikai létesítmények).

| (86) | Ilyen körülmények között a termelői szervezetnek bizonyítania kell, hogy pénzügyileg elkötelezte magát a tevékenység folytatása mellett, és az elkerülhetetlen késedelmes végrehajtás (például egy létesítmény felépítése) miatt csak idő kérdése, amíg hatékonyan elvégzi ezt a tevékenységet. Ha a termelői szervezet képes bizonyítani ez irányú elkötelezettségét, az adott szituáció tényei alapján kell megvizsgálni, hogy a termelői szervezet ilyen új tevékenységei várhatóan jelentősen növelik-e a hatékonyságot, és így ezek a tevékenységek általánosságban hozzájárulnak-e a KAP-célkitűzések eléréséhez (54). Ha az adott eset a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő tevékenységeket érint, a vizsgálat elvégezhető az egyszerűsített módszer szerint a tervezett tevékenységek fajtája és (volumen- és költségbeli) jelentősége alapján. Ha az adott eset a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában nem szereplő tevékenységeket érint, a vizsgálat eseti alapon történik. Ha a tevékenység a gyakorlatban végül nem folytatható a termelői szervezet önhibáján kívüli esemény miatt, a termelői szervezet továbbra is részesülhet az eltérés előnyeiből addig, amíg az eseményt követően eltelik az ahhoz szükséges idő, hogy leállítsák a KAP-célkitűzések elérését akadályozó szerződésre irányuló tárgyalásokat (lásd a szántóföldi növényekkel kapcsolatos példát a 4.3. szakaszban). |
| --- | --- |

(86)

Ilyen körülmények között a termelői szervezetnek bizonyítania kell, hogy pénzügyileg elkötelezte magát a tevékenység folytatása mellett, és az elkerülhetetlen késedelmes végrehajtás (például egy létesítmény felépítése) miatt csak idő kérdése, amíg hatékonyan elvégzi ezt a tevékenységet. Ha a termelői szervezet képes bizonyítani ez irányú elkötelezettségét, az adott szituáció tényei alapján kell megvizsgálni, hogy a termelői szervezet ilyen új tevékenységei várhatóan jelentősen növelik-e a hatékonyságot, és így ezek a tevékenységek általánosságban hozzájárulnak-e a KAP-célkitűzések eléréséhez (54). Ha az adott eset a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő tevékenységeket érint, a vizsgálat elvégezhető az egyszerűsített módszer szerint a tervezett tevékenységek fajtája és (volumen- és költségbeli) jelentősége alapján. Ha az adott eset a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének a) pontjában nem szereplő tevékenységeket érint, a vizsgálat eseti alapon történik. Ha a tevékenység a gyakorlatban végül nem folytatható a termelői szervezet önhibáján kívüli esemény miatt, a termelői szervezet továbbra is részesülhet az eltérés előnyeiből addig, amíg az eseményt követően eltelik az ahhoz szükséges idő, hogy leállítsák a KAP-célkitűzések elérését akadályozó szerződésre irányuló tárgyalásokat (lásd a szántóföldi növényekkel kapcsolatos példát a 4.3. szakaszban).

3.4.   A termelői szervezet és a tagjai közötti viszony

| (87) | Az eltérés független attól, hogy a termelők átruházzák-e az érintett termék(ek) tulajdonjogát a termelői szervezetre, mert mindkét esetben vonatkozik a termelői szervezetekre (55). Az eltérés alkalmazásához tulajdonjog átruházása nem szükséges. |
| --- | --- |

(87)

Az eltérés független attól, hogy a termelők átruházzák-e az érintett termék(ek) tulajdonjogát a termelői szervezetre, mert mindkét esetben vonatkozik a termelői szervezetekre (55). Az eltérés alkalmazásához tulajdonjog átruházása nem szükséges.

| (88) | Ugyanakkor az eltérés két követelményt ír elő a termelői szervezet és a tagjai közötti viszonyt illetően (56):






  a) | Az érintett termelők nem lehetnek egyetlen másik olyan termelői szervezet tagjai sem, amelyik szintén szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat ugyanarról a termékről a nevükben. Más szóval előírás, hogy a termelő ne hatalmazzon fel egyetlen másik termelői szervezetet sem arra, hogy szerződésre irányuló közös tárgyalásokat folytasson egy adott termékről és más termelők termékeiről. A termelő azonban ezzel párhuzamosan közvetlenül is értékesítheti ugyanazon a termékeket a piacon, a többi termékét pedig akár egy másik termelői szervezeten keresztül. |
| --- | --- | --- |

(88)

Ugyanakkor az eltérés két követelményt ír elő a termelői szervezet és a tagjai közötti viszonyt illetően (56):

a)

Az érintett termelők nem lehetnek egyetlen másik olyan termelői szervezet tagjai sem, amelyik szintén szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat ugyanarról a termékről a nevükben. Más szóval előírás, hogy a termelő ne hatalmazzon fel egyetlen másik termelői szervezetet sem arra, hogy szerződésre irányuló közös tárgyalásokat folytasson egy adott termékről és más termelők termékeiről. A termelő azonban ezzel párhuzamosan közvetlenül is értékesítheti ugyanazon a termékeket a piacon, a többi termékét pedig akár egy másik termelői szervezeten keresztül.

| b) | A termelői szervezet által folytatott tárgyalásokra akkor kerülhet sor, ha az érintett termékre nem vonatkozik a termelőnek a termelői szervezethez nem tartozó szövetkezetben lévő tagságából származó olyan kötelezettsége, hogy a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a terméket beszállítsa. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke ezért nem tekinthető egy szövetkezeti keretek között fennálló beszállítási kötelezettség elmulasztása alapjának. |
| --- | --- |

b)

A termelői szervezet által folytatott tárgyalásokra akkor kerülhet sor, ha az érintett termékre nem vonatkozik a termelőnek a termelői szervezethez nem tartozó szövetkezetben lévő tagságából származó olyan kötelezettsége, hogy a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a terméket beszállítsa. A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke ezért nem tekinthető egy szövetkezeti keretek között fennálló beszállítási kötelezettség elmulasztása alapjának.

3.5.   A termelésre vonatkozó felső határ

| (89) | Az eltérés mennyiségileg korlátozott (57). |
| --- | --- |

(89)

Az eltérés mennyiségileg korlátozott (57).

| (90) | A marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában az eltérés akkor alkalmazandó, ha egy adott termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező, bármely adott tagállamban előállított termék mennyisége nem haladja meg a KPSZ-rendelet 170. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint a 171. cikke (1) bekezdésének a)–l) pontjában említett termékek nemzeti össztermelésének 15 %-át. |
| --- | --- |

(90)

A marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában az eltérés akkor alkalmazandó, ha egy adott termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező, bármely adott tagállamban előállított termék mennyisége nem haladja meg a KPSZ-rendelet 170. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint a 171. cikke (1) bekezdésének a)–l) pontjában említett termékek nemzeti össztermelésének 15 %-át.

| (91) | Az olívaolaj-ágazatban az eltérés csak akkor alkalmazandó, ha egy adott termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező, bármely adott tagállamban előállított olívaolaj mennyisége nem haladja meg az adott piac 20 %-át, különbséget téve az emberi fogyasztásra, illetve az egyéb felhasználásra szánt olívaolaj között. Az iránymutatás az olívaolaj-ágazatra vonatkozó szakaszban részletekkel szolgál az érintett piac meghatározásához. |
| --- | --- |

(91)

Az olívaolaj-ágazatban az eltérés csak akkor alkalmazandó, ha egy adott termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező, bármely adott tagállamban előállított olívaolaj mennyisége nem haladja meg az adott piac 20 %-át, különbséget téve az emberi fogyasztásra, illetve az egyéb felhasználásra szánt olívaolaj között. Az iránymutatás az olívaolaj-ágazatra vonatkozó szakaszban részletekkel szolgál az érintett piac meghatározásához.

| (92) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke a felső határértékek meghatározása érdekében „bármely adott tagállamban” történő termelésre utal. Ennek megfelelően, ha a termelői szervezetnek a tagjai nevében folytatott tárgyalásai több tagállamra kiterjedő mennyiségre vonatkoznak, a termelési volumen egyik tagállamban sem haladhatja meg marha- és borjúhús, valamint szántóföldi növények esetében a nemzeti össztermelés 15 %-át, illetve olívaolaj esetében az adott piac 20 %-át. |
| --- | --- |

(92)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke a felső határértékek meghatározása érdekében „bármely adott tagállamban” történő termelésre utal. Ennek megfelelően, ha a termelői szervezetnek a tagjai nevében folytatott tárgyalásai több tagállamra kiterjedő mennyiségre vonatkoznak, a termelési volumen egyik tagállamban sem haladhatja meg marha- és borjúhús, valamint szántóföldi növények esetében a nemzeti össztermelés 15 %-át, illetve olívaolaj esetében az adott piac 20 %-át.

| (93) | Ha ez a részesedés kezdetben a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában nem haladja meg a nemzeti össztermelés 15 %-át (58), vagy az olívaolaj ágazatában az érintett piac 20 %-át, de később e szint fölé emelkedik, azonban a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában nem haladja meg a nemzeti össztermelés 20 %-át, vagy az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 25 %-át, a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében biztosított eltérés még egy naptári éven keresztül érvényben marad azt az évet követően, amelyben a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában meghaladta a nemzeti össztermelés 15 %-át, vagy az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-át. |
| --- | --- |

(93)

Ha ez a részesedés kezdetben a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában nem haladja meg a nemzeti össztermelés 15 %-át (58), vagy az olívaolaj ágazatában az érintett piac 20 %-át, de később e szint fölé emelkedik, azonban a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában nem haladja meg a nemzeti össztermelés 20 %-át, vagy az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 25 %-át, a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében biztosított eltérés még egy naptári éven keresztül érvényben marad azt az évet követően, amelyben a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában meghaladta a nemzeti össztermelés 15 %-át, vagy az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-át.

| (94) | 2014-ben az Európai Bizottság közzétette az EU Lapjában a vonatkozó nemzeti termelési adatokat (59). Az aktuális információ az Európai Bizottság honlapján érhető el (60). A vonatkozó nemzeti termelési adatokat a megelőző öt év olimpiai átlaga (61) alapján számították ki, hogy ezáltal olyan stabil referenciaértéket nyújtsanak, amely nincs kitéve az évről évre bekövetkező változásoknak. |
| --- | --- |

(94)

2014-ben az Európai Bizottság közzétette az EU Lapjában a vonatkozó nemzeti termelési adatokat (59). Az aktuális információ az Európai Bizottság honlapján érhető el (60). A vonatkozó nemzeti termelési adatokat a megelőző öt év olimpiai átlaga (61) alapján számították ki, hogy ezáltal olyan stabil referenciaértéket nyújtsanak, amely nincs kitéve az évről évre bekövetkező változásoknak.

| (95) | E küszöbértékek nem korlátozzák a termelői szervezetek azon képességét, hogy tagjaik nevében nagyobb volumenekről tárgyaljanak. Ebben az esetben az eltérést nem lehet alkalmazni, mivel ez olyan szerződésre irányuló tárgyalásokra korlátozódik, amelyek megfelelnek az ebben az iránymutatásban foglalt feltételeknek. Abban az esetben, ha a termelői szervezet nagyobb mennyiségekről tárgyal, a termelői szervezetnek kell az egyéb versenyszabályok és a fenti 2. szakaszban kifejtett, rendelkezésre álló eltérések alapján értékelnie saját tevékenységeit. |
| --- | --- |

(95)

E küszöbértékek nem korlátozzák a termelői szervezetek azon képességét, hogy tagjaik nevében nagyobb volumenekről tárgyaljanak. Ebben az esetben az eltérést nem lehet alkalmazni, mivel ez olyan szerződésre irányuló tárgyalásokra korlátozódik, amelyek megfelelnek az ebben az iránymutatásban foglalt feltételeknek. Abban az esetben, ha a termelői szervezet nagyobb mennyiségekről tárgyal, a termelői szervezetnek kell az egyéb versenyszabályok és a fenti 2. szakaszban kifejtett, rendelkezésre álló eltérések alapján értékelnie saját tevékenységeit.

3.6.   Bejelentési kötelezettség

| (96) | Az eltérés alkalmazásához (62) a termelői szervezetnek be kell jelentenie a tagjai nevében folytatott tárgyalások tárgyát képező termékek termelési volumenét annak a tagállamnak az illetékes hatóságainál, amelyben működik. Az illetékes hatóságokat az egyes tagállamok határozzák meg. |
| --- | --- |

(96)

Az eltérés alkalmazásához (62) a termelői szervezetnek be kell jelentenie a tagjai nevében folytatott tárgyalások tárgyát képező termékek termelési volumenét annak a tagállamnak az illetékes hatóságainál, amelyben működik. Az illetékes hatóságokat az egyes tagállamok határozzák meg.

| (97) | A szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termelési mennyiségre vonatkozó, az érintett tagállam illetékes hatóságának történő bejelentés kötelezettsége nem jelenti szükségképpen azt, hogy az érintett nemzeti hatóság engedélyezi a szerződésre irányuló tárgyalásokat. |
| --- | --- |

(97)

A szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező termelési mennyiségre vonatkozó, az érintett tagállam illetékes hatóságának történő bejelentés kötelezettsége nem jelenti szükségképpen azt, hogy az érintett nemzeti hatóság engedélyezi a szerződésre irányuló tárgyalásokat.

3.7.   Védőintézkedések

3.7.1.   Bevezetés

| (98) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (5) bekezdése meghatároz egy védelmi mechanizmust, amely felruházza a tagállamok és az Európai Bizottság versenyhatóságait azzal a hatáskörrel, hogy egyedi esetekben úgy határozhassanak, hogy a termelői szervezet által folytatott tárgyalást újra kell kezdeni vagy egyáltalán nem lehet lefolytatni. |
| --- | --- |

(98)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (5) bekezdése meghatároz egy védelmi mechanizmust, amely felruházza a tagállamok és az Európai Bizottság versenyhatóságait azzal a hatáskörrel, hogy egyedi esetekben úgy határozhassanak, hogy a termelői szervezet által folytatott tárgyalást újra kell kezdeni vagy egyáltalán nem lehet lefolytatni.

| (99) | Amennyiben a termelői szervezet tárgyalásai csak egyetlen tagállamot érintenek, a védintézkedéseket az érintett tagállam versenyhatósága alkalmazza. Amennyiben a termelői szervezet tárgyalásai több tagállamot érintenek, a védintézkedéseket az Európai Bizottság alkalmazza. A tagállamok és az Európai Bizottság versenyhatóságaira a továbbiakban „az illetékes versenyhatóság” kifejezéssel hivatkozunk. |
| --- | --- |

(99)

Amennyiben a termelői szervezet tárgyalásai csak egyetlen tagállamot érintenek, a védintézkedéseket az érintett tagállam versenyhatósága alkalmazza. Amennyiben a termelői szervezet tárgyalásai több tagállamot érintenek, a védintézkedéseket az Európai Bizottság alkalmazza. A tagállamok és az Európai Bizottság versenyhatóságaira a továbbiakban „az illetékes versenyhatóság” kifejezéssel hivatkozunk.

| (100) | A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (5) bekezdésében foglaltak szerint a védzáradék az eltérés alóli kivételnek minősül, így azt csak szűken lehet értelmezni. |
| --- | --- |

(100)

A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének (5) bekezdésében foglaltak szerint a védzáradék az eltérés alóli kivételnek minősül, így azt csak szűken lehet értelmezni.

| (101) | Az illetékes versenyhatóság abban az esetben is alkalmazhatja a védzáradékot, ha a termelői szervezet által folytatott tárgyalások során teljes egészében betartásra kerülnek a mennyiségi küszöbértékek (a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában a nemzeti össztermelés 15 %-a, az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-a). |
| --- | --- |

(101)

Az illetékes versenyhatóság abban az esetben is alkalmazhatja a védzáradékot, ha a termelői szervezet által folytatott tárgyalások során teljes egészében betartásra kerülnek a mennyiségi küszöbértékek (a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában a nemzeti össztermelés 15 %-a, az olívaolaj-ágazatban az érintett piac 20 %-a).

| (102) | Az illetékes versenyhatóság az alábbi három korlátozott esetben alkalmazhatja a védintézkedési mechanizmust:






  a) | ha úgy ítéli meg, hogy szükséges a verseny fenntartásához; vagy |
| --- | --- | --- |

(102)

Az illetékes versenyhatóság az alábbi három korlátozott esetben alkalmazhatja a védintézkedési mechanizmust:

a)

ha úgy ítéli meg, hogy szükséges a verseny fenntartásához; vagy

| b) | ha úgy találja, hogy a tárgyalások tárgyát képező termék a sajátos jellemzői vagy a tervezett felhasználása alapján önálló piac része, és az ilyen kollektív tárgyalás az ilyen piac nemzeti össztermelésének több mint 15 %-át érintené (63); vagy |
| --- | --- |

b)

ha úgy találja, hogy a tárgyalások tárgyát képező termék a sajátos jellemzői vagy a tervezett felhasználása alapján önálló piac része, és az ilyen kollektív tárgyalás az ilyen piac nemzeti össztermelésének több mint 15 %-át érintené (63); vagy

| c) | ha megítélése szerint a KAP-célkitűzések elérése veszélybe kerül. |
| --- | --- |

c)

ha megítélése szerint a KAP-célkitűzések elérése veszélybe kerül.

| (103) | Az illetékes versenyhatóságnak a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke értelmében tett intézkedései egyik esetben sem a versenyszabályok megsértése miatt hozott szankciókat jelentenek, hanem inkább megelőző intézkedésnek tekintendők. |
| --- | --- |

(103)

Az illetékes versenyhatóságnak a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke értelmében tett intézkedései egyik esetben sem a versenyszabályok megsértése miatt hozott szankciókat jelentenek, hanem inkább megelőző intézkedésnek tekintendők.

| (104) | Amíg az illetékes versenyhatóság nem határoz arról, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy meg kell szüntetni, a termelői szervezetek által a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások jogszerűnek minősülnek. Ennek megfelelően az ilyen határozatot megelőzően a termelői szervezetek által a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások nem szankcionálhatók az általános uniós versenyjog értelmében. |
| --- | --- |

(104)

Amíg az illetékes versenyhatóság nem határoz arról, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy meg kell szüntetni, a termelői szervezetek által a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások jogszerűnek minősülnek. Ennek megfelelően az ilyen határozatot megelőzően a termelői szervezetek által a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások nem szankcionálhatók az általános uniós versenyjog értelmében.

| (105) | Ennek megfelelően ha a termelői szervezet tiszteletben tartja az illetékes versenyhatóságnak a szerződésre irányuló tárgyalások újratárgyalására vagy megszűntetésére vonatkozó határozatát, a termelői szervezet csak azokért a szerződésre irányuló tárgyalásokért vonható felelősségre, amelyeket ezen időpont után folytatott le. |
| --- | --- |

(105)

Ennek megfelelően ha a termelői szervezet tiszteletben tartja az illetékes versenyhatóságnak a szerződésre irányuló tárgyalások újratárgyalására vagy megszűntetésére vonatkozó határozatát, a termelői szervezet csak azokért a szerződésre irányuló tárgyalásokért vonható felelősségre, amelyeket ezen időpont után folytatott le.

| (106) | Ugyanakkor, miután az illetékes versenyhatóság határozatot hozott arról, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy nem lehet lefolytatni, az eltérés a továbbiakban nem alkalmazható. Ennek következtében, ha a termelői szervezet az illetékes versenyhatóság határozatát követően nem veszi figyelembe a határozatot, és folytatja a tárgyalásokat vagy a megkötött szerződések végrehajtását, az általános versenyjog értelmében eljárás indítható a termelői szervezet magatartása miatt. |
| --- | --- |

(106)

Ugyanakkor, miután az illetékes versenyhatóság határozatot hozott arról, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy nem lehet lefolytatni, az eltérés a továbbiakban nem alkalmazható. Ennek következtében, ha a termelői szervezet az illetékes versenyhatóság határozatát követően nem veszi figyelembe a határozatot, és folytatja a tárgyalásokat vagy a megkötött szerződések végrehajtását, az általános versenyjog értelmében eljárás indítható a termelői szervezet magatartása miatt.

3.7.2.   A verseny kizárása

| (107) | Az első helyzetet illetően, amikor az illetékes versenyhatóság a verseny fenntartása érdekében beavatkozik, előfordulhat, hogy a termelői szervezet által a tagjai nevében tárgyalt értékesítések/szerződések teljes mértékben megfelelnek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott feltételeknek, de olyan záradékokat tartalmaznak, amelyek a kínálat összefogásához, azaz a szerződésre irányuló tárgyalásokhoz szükségesnél jobban korlátozzák a versenyt (vagyis olyan záradékok, amelyek nem szerepelnek feltételként a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében, például a kizárólagossági záradék, amelynek versenyellenes hatásai lehetnek egy olyan piacon, ahol korlátozott a gazdasági szereplők száma, de mind kizárólagossággal rendelkezik). |
| --- | --- |

(107)

Az első helyzetet illetően, amikor az illetékes versenyhatóság a verseny fenntartása érdekében beavatkozik, előfordulhat, hogy a termelői szervezet által a tagjai nevében tárgyalt értékesítések/szerződések teljes mértékben megfelelnek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott feltételeknek, de olyan záradékokat tartalmaznak, amelyek a kínálat összefogásához, azaz a szerződésre irányuló tárgyalásokhoz szükségesnél jobban korlátozzák a versenyt (vagyis olyan záradékok, amelyek nem szerepelnek feltételként a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében, például a kizárólagossági záradék, amelynek versenyellenes hatásai lehetnek egy olyan piacon, ahol korlátozott a gazdasági szereplők száma, de mind kizárólagossággal rendelkezik).

| (108) | Amikor az illetékes versenyhatóság a verseny fenntartása érdekében beavatkozik, arra törekszik, hogy fenntartsa a termelők és a versenyképes folyamatok versenyét. Az ilyen elemzés során a tényleges és a potenciális versenyt (64) is figyelembe kell venni. A verseny kizárható, ha az egyik legfontosabb paraméterét teljes mértékben kiiktatják az érintett piacon; ez különösen az árversenyre (65) vagy az innovációs versenyre érvényes. A verseny kizárásával foglalkozó elemzésre többek között a további elemek vannak hatással: a piaci részesedések a tényleges versenytársak versenykapacitása és az ösztönzőik elemzésének tágabb kontextusában (66); a versenynek az érintett szerződésre irányuló tárgyalások miatt bekövetkező csökkenése; az árnövekedés végrehajtására és fenntartására irányuló képesség; az új belépést akadályozó korlátok. A verseny kizárásának vizsgálatával kapcsolatos további részletekhez lásd (analógia révén) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének [jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése] alkalmazásáról szóló iránymutatás 2. szakaszát (67). |
| --- | --- |

(108)

Amikor az illetékes versenyhatóság a verseny fenntartása érdekében beavatkozik, arra törekszik, hogy fenntartsa a termelők és a versenyképes folyamatok versenyét. Az ilyen elemzés során a tényleges és a potenciális versenyt (64) is figyelembe kell venni. A verseny kizárható, ha az egyik legfontosabb paraméterét teljes mértékben kiiktatják az érintett piacon; ez különösen az árversenyre (65) vagy az innovációs versenyre érvényes. A verseny kizárásával foglalkozó elemzésre többek között a további elemek vannak hatással: a piaci részesedések a tényleges versenytársak versenykapacitása és az ösztönzőik elemzésének tágabb kontextusában (66); a versenynek az érintett szerződésre irányuló tárgyalások miatt bekövetkező csökkenése; az árnövekedés végrehajtására és fenntartására irányuló képesség; az új belépést akadályozó korlátok. A verseny kizárásának vizsgálatával kapcsolatos további részletekhez lásd (analógia révén) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének [jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése] alkalmazásáról szóló iránymutatás 2. szakaszát (67).

| (109) | Ha azonban a termelői szervezetnek a tagjai nevében kötött beszállítói szerződései megfelelnek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében szereplő feltételeknek, és nem tartalmaznak olyan záradékokat, amelyek a cikkekben szereplő kínálati koncentrációhoz szükségesnél nagyobb mértékben korlátozzák a versenyt, nem sértik meg az EUMSZ 101. cikkét. |
| --- | --- |

(109)

Ha azonban a termelői szervezetnek a tagjai nevében kötött beszállítói szerződései megfelelnek a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében szereplő feltételeknek, és nem tartalmaznak olyan záradékokat, amelyek a cikkekben szereplő kínálati koncentrációhoz szükségesnél nagyobb mértékben korlátozzák a versenyt, nem sértik meg az EUMSZ 101. cikkét.

3.7.3.   Kisebb érintett termékpiac versenyellenes hatásokkal

| (110) | A második helyzetet illetően az illetékes versenyhatóság határozhat úgy, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy meg kell szüntetni, amennyiben úgy találja, hogy:






  a) | a tárgyalások által érintett termékpiac (nem földrajzi piac) a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában kisebb, mint amekkorát a KPSZ-rendelet 170. és 171. cikke meghatároz; |
| --- | --- | --- |

(110)

A második helyzetet illetően az illetékes versenyhatóság határozhat úgy, hogy a tárgyalásokat újra kell kezdeni vagy meg kell szüntetni, amennyiben úgy találja, hogy:

a)

a tárgyalások által érintett termékpiac (nem földrajzi piac) a marha- és borjúhúságazatban vagy a szántóföldi növények ágazatában kisebb, mint amekkorát a KPSZ-rendelet 170. és 171. cikke meghatároz;

| b) | a szóban forgó tárgyalások versenyellenes hatást fejtenének ki ezeken a kisebb piacokon. |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó tárgyalások versenyellenes hatást fejtenének ki ezeken a kisebb piacokon.

Ez nem vonatkozik az olívaolaj-ágazatra, amelynek esetében a KPSZ-rendelet 169. cikke nem határozza meg az érintett piacot.

3.7.4.   A KAP-célkitűzések elérésének veszélybe kerülése

| (111) | A harmadik helyzet, amikor az illetékes versenyhatóság beavatkozhat, annak az általa történő megállapításához kapcsolódik, hogy a termelői szervezetek további integrációs tevékenységei révén veszélybe kerül a KAP-célkitűzések elérése. Ez a helyzet olyan esetekben alakulhat ki, amikor a termelői szervezet az egyszerűsített módszer alapján önértékelést végzett. Ennél a módszernél abból a feltételezésből indulnak ki, hogy az érintett feltételek teljesülése esetén a termelői szervezet tevékenységei általánosságban hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez. A versenyhatóság úgy találhatja, hogy a gyakorlatban még a feltételek teljesülése esetén sem ez történik. |
| --- | --- |

(111)

A harmadik helyzet, amikor az illetékes versenyhatóság beavatkozhat, annak az általa történő megállapításához kapcsolódik, hogy a termelői szervezetek további integrációs tevékenységei révén veszélybe kerül a KAP-célkitűzések elérése. Ez a helyzet olyan esetekben alakulhat ki, amikor a termelői szervezet az egyszerűsített módszer alapján önértékelést végzett. Ennél a módszernél abból a feltételezésből indulnak ki, hogy az érintett feltételek teljesülése esetén a termelői szervezet tevékenységei általánosságban hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez. A versenyhatóság úgy találhatja, hogy a gyakorlatban még a feltételek teljesülése esetén sem ez történik.

4.   AZ ÉRINTETT ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK

4.1.   Olívaolaj

4.1.1.   Példák az eltérés alkalmazására az olívaolaj-ágazatban

| (112) | Az iránymutatás e szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik az olívaolaj-ágazatban az alábbi példákon keresztül. |
| --- | --- |

(112)

Az iránymutatás e szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik az olívaolaj-ágazatban az alábbi példákon keresztül.

| (113) | Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy adott régióban több olajbogyó-termelő egyidejűleg több olyan termelői szervezetet hozott létre, amely a tagjai által beszállított olajbogyó feldolgozásával olívaolajat állít elő. A termelői szervezetek emellett növény-egészségügyi termékeket, műtrágyákat, berendezéseket stb. vásárolnak a tagjaik számára, és biztosítják az olajbogyó-termelés minőség-ellenőrzését.
  A termelői szervezetek létrehoztak egy olyan szekunder termelői szervezetet, amelynek a teljes termelési volumenjüket beszolgáltatják. A szekunder termelői szervezet a primer termelői szervezetek által előállított különböző olívaolajat a telephelyeire szállítja keverés és palackozás céljából (ha nem ömlesztve értékesítik). A szekunder termelői szervezet a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal a kiskereskedőkkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Emellett marketing- és promóciós tevékenységet végez. Továbbá növény-egészségügyi tanácsadással szolgál, és biztosítja a primer termelői szervezetek termelői/tagjai számára a minőség-ellenőrzést. Mind a primer termelői szervezeteket, mind a szekunder termelői szervezetet elismeri az érintett tagállam, a KPSZ-rendelet előírásainak megfelelően. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség az érintett piac 17,4 %-a. A szekunder termelői szervezet, amely szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat, értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A szekunder termelői szervezetet az adott tagállamban alkalmazandó szabályok függvényében termelői szervezetnek vagy termelői szervezetek társulásának ismerték el. A szekunder termelői szervezet összefogja a kínálatot, és forgalomba hozza az olívaolajat. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. A primer termelői szervezetek és a szekunder termelői szervezet olyan tevékenységeket folytatnak, amelyek várhatóan növelik a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsoroltak szerint a hatékonyságot. A primer termelői szervezetek érintett tevékenységei a közös termelés, az inputanyagok közös beszerzése, a közös minőség-ellenőrzés, a szekunder termelői szervezet érintett tevékenységei a közös szállítás, palackozás, a közös minőség-ellenőrzés, valamint a közös marketing és promóció. Ezek a tevékenységek a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező mennyiség egészére vonatkoznak. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre. |

(113)

Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

Egy adott régióban több olajbogyó-termelő egyidejűleg több olyan termelői szervezetet hozott létre, amely a tagjai által beszállított olajbogyó feldolgozásával olívaolajat állít elő. A termelői szervezetek emellett növény-egészségügyi termékeket, műtrágyákat, berendezéseket stb. vásárolnak a tagjaik számára, és biztosítják az olajbogyó-termelés minőség-ellenőrzését.

A termelői szervezetek létrehoztak egy olyan szekunder termelői szervezetet, amelynek a teljes termelési volumenjüket beszolgáltatják. A szekunder termelői szervezet a primer termelői szervezetek által előállított különböző olívaolajat a telephelyeire szállítja keverés és palackozás céljából (ha nem ömlesztve értékesítik). A szekunder termelői szervezet a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal a kiskereskedőkkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Emellett marketing- és promóciós tevékenységet végez. Továbbá növény-egészségügyi tanácsadással szolgál, és biztosítja a primer termelői szervezetek termelői/tagjai számára a minőség-ellenőrzést. Mind a primer termelői szervezeteket, mind a szekunder termelői szervezetet elismeri az érintett tagállam, a KPSZ-rendelet előírásainak megfelelően. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség az érintett piac 17,4 %-a. A szekunder termelői szervezet, amely szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat, értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről.

Elemzés

:

A szekunder termelői szervezetet az adott tagállamban alkalmazandó szabályok függvényében termelői szervezetnek vagy termelői szervezetek társulásának ismerték el. A szekunder termelői szervezet összefogja a kínálatot, és forgalomba hozza az olívaolajat. A szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. A primer termelői szervezetek és a szekunder termelői szervezet olyan tevékenységeket folytatnak, amelyek várhatóan növelik a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsoroltak szerint a hatékonyságot. A primer termelői szervezetek érintett tevékenységei a közös termelés, az inputanyagok közös beszerzése, a közös minőség-ellenőrzés, a szekunder termelői szervezet érintett tevékenységei a közös szállítás, palackozás, a közös minőség-ellenőrzés, valamint a közös marketing és promóció. Ezek a tevékenységek a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező mennyiség egészére vonatkoznak. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a szekunder termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre.

| (114) | Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy régióban több olívaolaj-termelő az olívaolaj közös feldolgozásának céljából termelői szervezetet hozott létre. A termelői szervezet az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladékot is közösen kezeli. A termelői szervezet kiszárítja a hulladékot, és abból labdacsot (pellet) készít, amelyet megújuló energiaforrásként lehet felhasználni. A téli hónapokban a termelői szervezet e labdacsokat használja fűtésre. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal a kiskereskedőkkel és élelmiszer-ipari ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Mind az olívaolaj közös feldolgozása, mind pedig a hulladék közös kezelése a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének 80 %-ára terjed ki. A termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyisége az érintett olívaolaj-piac 2,4 %-ának felel meg. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és olívaolajat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja a közös feldolgozást és az olívaolaj feldolgozásához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelését. Mindkét tevékenység, tehát a közös feldolgozás és a hulladék közös kezelése a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének több mint felére terjed ki. Maga a közös feldolgozás a termelői szervezet által értékesített olívaolajnak több mint a felét érinti. Következésképpen a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ebben a helyzetben nem kell külön elemezni az olívaolaj-termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelését. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre. |

(114)

Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

Egy régióban több olívaolaj-termelő az olívaolaj közös feldolgozásának céljából termelői szervezetet hozott létre. A termelői szervezet az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladékot is közösen kezeli. A termelői szervezet kiszárítja a hulladékot, és abból labdacsot (pellet) készít, amelyet megújuló energiaforrásként lehet felhasználni. A téli hónapokban a termelői szervezet e labdacsokat használja fűtésre. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal a kiskereskedőkkel és élelmiszer-ipari ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Mind az olívaolaj közös feldolgozása, mind pedig a hulladék közös kezelése a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének 80 %-ára terjed ki. A termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyisége az érintett olívaolaj-piac 2,4 %-ának felel meg. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és olívaolajat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj-mennyiségről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja a közös feldolgozást és az olívaolaj feldolgozásához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelését. Mindkét tevékenység, tehát a közös feldolgozás és a hulladék közös kezelése a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének több mint felére terjed ki. Maga a közös feldolgozás a termelői szervezet által értékesített olívaolajnak több mint a felét érinti. Következésképpen a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ebben a helyzetben nem kell külön elemezni az olívaolaj-termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelését. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre.

| (115) | Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:













  A helyzet | : | Számos olívaolaj-termelő (olajsajtoló üzem) úgy határoz, hogy közösen értékesíti az ömlesztett olívaolaj-termelése egy részét több különböző palackozóüzemnek; a termelésük fennmaradó részét külön-külön értékesítik más ügyfeleknek. Az olívaolaj-termelők létrehoznak egy termelői szervezetet, hogy szerződésre irányuló tárgyalásokat folytasson a nevükben több palackozóüzemmel. Az egyik palackozónak (a legnagyobb vásárlónak) való szállítás céljából a termelői szervezet kiszervezi a szállítási szolgáltatásokat, ami a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj teljes mennyiségének 30 %-át érinti. A többi palackozóüzembe nem a termelői szervezet szállítja az olívaolajat; a vásárlók (a palackozóüzemek) maguk szervezik a szállítást. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség az érintett piac 15,2 %-ának felel meg. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és olívaolajat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A termelői szervezet egyetlen hatékonyságnövelő tevékenysége azonban az olívaolaj közös szállítása az egyik palackozóüzembe. A közös szállítás szerepel a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsorolt olyan tevékenységek között, amelyek potenciálisan jelentősen növelik a hatékonyságot. Ebben az esetben a közös szállítás a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj mennyiségének sokkal kevesebb mint 50 %-ára vonatkozik. Az egyszerűsített módszer alkalmazásában ez nem elég jelentős olívaolaj-mennyiség ahhoz, hogy teljesüljenek a jelentős hatékonyság teszt feltételei. E szállítási tevékenységek várhatóan nem növelik jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek. |

(115)

Példa egy, az olívaolaj-ágazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 169. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:

A helyzet

:

Számos olívaolaj-termelő (olajsajtoló üzem) úgy határoz, hogy közösen értékesíti az ömlesztett olívaolaj-termelése egy részét több különböző palackozóüzemnek; a termelésük fennmaradó részét külön-külön értékesítik más ügyfeleknek. Az olívaolaj-termelők létrehoznak egy termelői szervezetet, hogy szerződésre irányuló tárgyalásokat folytasson a nevükben több palackozóüzemmel. Az egyik palackozónak (a legnagyobb vásárlónak) való szállítás céljából a termelői szervezet kiszervezi a szállítási szolgáltatásokat, ami a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj teljes mennyiségének 30 %-át érinti. A többi palackozóüzembe nem a termelői szervezet szállítja az olívaolajat; a vásárlók (a palackozóüzemek) maguk szervezik a szállítást. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező olívaolaj-mennyiség az érintett piac 15,2 %-ának felel meg.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és olívaolajat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásainak tárgyát képező olívaolaj-mennyiség nem haladja meg az érintett piac 20 %-át. A termelői szervezet egyetlen hatékonyságnövelő tevékenysége azonban az olívaolaj közös szállítása az egyik palackozóüzembe. A közös szállítás szerepel a KPSZ-rendelet 169. cikkében felsorolt olyan tevékenységek között, amelyek potenciálisan jelentősen növelik a hatékonyságot. Ebben az esetben a közös szállítás a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező olívaolaj mennyiségének sokkal kevesebb mint 50 %-ára vonatkozik. Az egyszerűsített módszer alkalmazásában ez nem elég jelentős olívaolaj-mennyiség ahhoz, hogy teljesüljenek a jelentős hatékonyság teszt feltételei. E szállítási tevékenységek várhatóan nem növelik jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek.

4.1.2.   A releváns piac azonosítása

| (116) | Az eltérés alkalmazásához meg kell határozni az érintett termékpiacokat és földrajzi piacokat az olívaolaj nagykereskedelmének vonatkozásában, hogy a termelői szervezetek lássák, eleget tesznek-e a piaci részesedés felső határértékének, amely az eltérés alkalmazásához szükséges (68). |
| --- | --- |

(116)

Az eltérés alkalmazásához meg kell határozni az érintett termékpiacokat és földrajzi piacokat az olívaolaj nagykereskedelmének vonatkozásában, hogy a termelői szervezetek lássák, eleget tesznek-e a piaci részesedés felső határértékének, amely az eltérés alkalmazásához szükséges (68).

| (117) | Az érintett piacokat eseti alapon kell megvizsgálni, és az Európai Bizottság az érintett piac meghatározásáról szóló közleményében (69) iránymutatást adott az érintett piacok meghatározásához. Az Európai Bizottság nem adhatja meg az olívaolaj-ágazatbeli érintett piacok pontos meghatározását, de annak érdekében, hogy segítse a termelőket az eltérés alkalmazásában, ez az iránymutatás az elfogadása időpontjában az Európai Bizottság rendelkezésére álló információk (70) alapján ágazatspecifikus útmutatást ad. Idővel az érintett piacok változhatnak, többek között a piaci fejlődésnek köszönhetően. |
| --- | --- |

(117)

Az érintett piacokat eseti alapon kell megvizsgálni, és az Európai Bizottság az érintett piac meghatározásáról szóló közleményében (69) iránymutatást adott az érintett piacok meghatározásához. Az Európai Bizottság nem adhatja meg az olívaolaj-ágazatbeli érintett piacok pontos meghatározását, de annak érdekében, hogy segítse a termelőket az eltérés alkalmazásában, ez az iránymutatás az elfogadása időpontjában az Európai Bizottság rendelkezésére álló információk (70) alapján ágazatspecifikus útmutatást ad. Idővel az érintett piacok változhatnak, többek között a piaci fejlődésnek köszönhetően.

| (118) | A cél az érintett termékpiacok és földrajzi piacok meghatározása az olívaolaj nagykereskedelmének vonatkozásában. Ezen a piacon az eladók közé alapvetően a termelők és a kereskedők, míg a vevők közé alapvetően a kereskedők, gyártók, kiskereskedők, ipari felhasználók, valamint a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználók tartoznak. |
| --- | --- |

(118)

A cél az érintett termékpiacok és földrajzi piacok meghatározása az olívaolaj nagykereskedelmének vonatkozásában. Ezen a piacon az eladók közé alapvetően a termelők és a kereskedők, míg a vevők közé alapvetően a kereskedők, gyártók, kiskereskedők, ipari felhasználók, valamint a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználók tartoznak.

4.1.2.1.   Az érintett termékpiac

| (119) | Mindenekelőtt az olívaolaj érintett termékpiaca különbözik az egyéb étolajok termékpiacától, többek között a termékek jellegét, árát és célját tekintve. Továbbá elképzelhető, hogy tekintettel az egyes kategóriák közötti nagyfokú helyettesíthetőségre, nem szükséges külön piacokat meghatározni az olívaolaj különböző fajtái (extraszűz, szűz, és egyéb olajbogyóból készült olajok (71)) esetében. Emellett figyelembe véve az értékesítési csatornák szerveződését, megfelelő lehet három különböző piacot meghatározni:






  — | a kiskereskedőknek szállított olívaolaj, |
| --- | --- | --- |

(119)

Mindenekelőtt az olívaolaj érintett termékpiaca különbözik az egyéb étolajok termékpiacától, többek között a termékek jellegét, árát és célját tekintve. Továbbá elképzelhető, hogy tekintettel az egyes kategóriák közötti nagyfokú helyettesíthetőségre, nem szükséges külön piacokat meghatározni az olívaolaj különböző fajtái (extraszűz, szűz, és egyéb olajbogyóból készült olajok (71)) esetében. Emellett figyelembe véve az értékesítési csatornák szerveződését, megfelelő lehet három különböző piacot meghatározni:

—

a kiskereskedőknek szállított olívaolaj,

| — | az ipari felhasználóknak szállított olívaolaj, és |
| --- | --- |

—

az ipari felhasználóknak szállított olívaolaj, és

| — | a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználóknak szállított olívaolaj. |
| --- | --- |

—

a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználóknak szállított olívaolaj.

Végül nem zárható ki, hogy a kiskereskedőknek szállított olívaolaj piacán a saját márkás termékek és a márkázott termékek más termékpiacokat alakítanak ki.

| (120) | A piaci szegmentáció fent bemutatott közös elemei nem zárják ki szűkebb termékpiacok azonosítását. |
| --- | --- |

(120)

A piaci szegmentáció fent bemutatott közös elemei nem zárják ki szűkebb termékpiacok azonosítását.

4.1.2.2.   Az érintett földrajzi piac

| (121) | Földrajzi szempontból az olívaolaj érintett piaca nem szűkebb, mint a nemzeti piac, és elképzelhető, hogy az egész EGT-re kiterjed mindhárom értékesítési csatornára (kiskereskedők, az ipari felhasználók, valamint a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználók) tekintettel. |
| --- | --- |

(121)

Földrajzi szempontból az olívaolaj érintett piaca nem szűkebb, mint a nemzeti piac, és elképzelhető, hogy az egész EGT-re kiterjed mindhárom értékesítési csatornára (kiskereskedők, az ipari felhasználók, valamint a szálloda- és vendéglátóiparban érdekelt felhasználók) tekintettel.

4.2.   Marha- és borjúhúságazat

4.2.1.   Példák az eltérés alkalmazására a marha- és borjúhúságazatban

| (122) | Az iránymutatás ezen szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik a marha- és borjúhúságazatban az alábbi példákon keresztül. |
| --- | --- |

(122)

Az iránymutatás ezen szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik a marha- és borjúhúságazatban az alábbi példákon keresztül.

| (123) | Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy elismert termelői szervezet értékesíti a tagjai által tenyésztett valamennyi szarvasmarhát (100 %) vágóhídra eladott élő állat formájában. Ez az adott tagállamban 1,3 %-os piaci részesedést jelent a teljes nemzeti marhahústermelésből. A közös értékesítésen felül a termelői szervezet szervezi meg a tagjai nevében a vágóhídra eladott valamennyi szarvasmarha (100 %) begyűjtését és szállítását, ami a termelési és forgalombahozatali költségek 17 %-át teszi ki. Továbbá a termelői szervezet szerzi be a tagjai számára a takarmány és a gyógyszerek nagy részét, ami a termelési költségek körülbelül 9 %-át jelenti. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és élő szarvasmarhákat hoz forgalomba. A termelői szervezet az élő szarvasmarhák nemzeti össztermelésének sokkal kevesebb mint 15 %-át értékesíti. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező állatállomány mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot: először is biztosítja a szarvasmarhák közös szállítását, másodszor az inputanyagok, például a takarmány és a gyógyszerek közös beszerzését. A termelői szervezet közös szállítási tevékenysége a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére kiterjed (ebben az esetben az állatállomány 100 %-ára). Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Az inputanyagok közös beszerzését illetően nem szükséges ennél a helyzetnél külön elemezni e tevékenységet. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre. |

(123)

Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

Egy elismert termelői szervezet értékesíti a tagjai által tenyésztett valamennyi szarvasmarhát (100 %) vágóhídra eladott élő állat formájában. Ez az adott tagállamban 1,3 %-os piaci részesedést jelent a teljes nemzeti marhahústermelésből. A közös értékesítésen felül a termelői szervezet szervezi meg a tagjai nevében a vágóhídra eladott valamennyi szarvasmarha (100 %) begyűjtését és szállítását, ami a termelési és forgalombahozatali költségek 17 %-át teszi ki. Továbbá a termelői szervezet szerzi be a tagjai számára a takarmány és a gyógyszerek nagy részét, ami a termelési költségek körülbelül 9 %-át jelenti.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és élő szarvasmarhákat hoz forgalomba. A termelői szervezet az élő szarvasmarhák nemzeti össztermelésének sokkal kevesebb mint 15 %-át értékesíti. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező állatállomány mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot: először is biztosítja a szarvasmarhák közös szállítását, másodszor az inputanyagok, például a takarmány és a gyógyszerek közös beszerzését. A termelői szervezet közös szállítási tevékenysége a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére kiterjed (ebben az esetben az állatállomány 100 %-ára). Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Az inputanyagok közös beszerzését illetően nem szükséges ennél a helyzetnél külön elemezni e tevékenységet. Ennek megfelelően az eltérés alkalmazandó a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező tevékenységekre.

| (124) | Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy adott régióban működő vágómarha- és vágóborjú-tenyésztők termelői szervezetet hoztak létre, amelyen keresztül közösen vásárolják a takarmányt. Közös raktárlétesítményt is építettek, hogy a takarmányt megfelelő körülmények között tárolhassák (a tárolórendszer lehetővé teszi a hőmérséklet és a páratartalom szabályozását, így a takarmányt jó minőségben, hosszabb ideig tudják tárolni). A termelői szervezet továbbá figyelemmel kíséri a takarmánykészlet szintjét, hogy mindig elegendő takarmány álljon a termelők rendelkezésére, pillanatnyi szükségleteiknek megfelelően. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében vágómarha és vágóborjú értékesítésére irányuló szerződésekről tárgyal az ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. A takarmány közös beszerzése a termelői szervezet által értékesített vágóállat-állomány takarmányszükségleteinek 80 %-át fedi le. A termelői szervezet által értékesített marha- és borjú részesedése a nemzeti össztermelés 14,5 %-át fedi le. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező marha- és borjúállomány mennyiségéről. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és marha- és borjúhúst hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező a marha és borjú állatállomány mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező állatállomány mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységeket is folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja az inputanyagok (takarmány) közös beszerzését. Az inputanyagoknak a termelői szervezet általi közös beszerzésének tevékenysége a termelői szervezet által értékesített vágóállat-állomány mennyiségének több mint feléhez szükséges inputanyagokra vonatkozik. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira. |

(124)

Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

Egy adott régióban működő vágómarha- és vágóborjú-tenyésztők termelői szervezetet hoztak létre, amelyen keresztül közösen vásárolják a takarmányt. Közös raktárlétesítményt is építettek, hogy a takarmányt megfelelő körülmények között tárolhassák (a tárolórendszer lehetővé teszi a hőmérséklet és a páratartalom szabályozását, így a takarmányt jó minőségben, hosszabb ideig tudják tárolni). A termelői szervezet továbbá figyelemmel kíséri a takarmánykészlet szintjét, hogy mindig elegendő takarmány álljon a termelők rendelkezésére, pillanatnyi szükségleteiknek megfelelően. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében vágómarha és vágóborjú értékesítésére irányuló szerződésekről tárgyal az ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. A takarmány közös beszerzése a termelői szervezet által értékesített vágóállat-állomány takarmányszükségleteinek 80 %-át fedi le. A termelői szervezet által értékesített marha- és borjú részesedése a nemzeti össztermelés 14,5 %-át fedi le. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező marha- és borjúállomány mennyiségéről.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és marha- és borjúhúst hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező a marha és borjú állatállomány mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező állatállomány mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységeket is folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja az inputanyagok (takarmány) közös beszerzését. Az inputanyagoknak a termelői szervezet általi közös beszerzésének tevékenysége a termelői szervezet által értékesített vágóállat-állomány mennyiségének több mint feléhez szükséges inputanyagokra vonatkozik. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira.

| (125) | Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy elismert termelői szervezet végzi a tagjai által tenyésztett szarvasmarhák 80 %-ának közös értékesítését vágóhídra eladott élő állat formájában. Ez az adott tagállamban 6 %-os piaci részesedést jelent a teljes nemzeti marhahústermelésből. A közös értékesítésen túl a termelői szervezet közös promóciós kampányokat szervez a tagjai nevében a tagjai állatállományával kapcsolatban a helyi újságban feladott általános hirdetések formájában. A közös promóció a termelői szervezet által értékesített valamennyi termékre kiterjed. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és élő szarvasmarhákat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező a marha és borjú állatállomány mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A termelői szervezet egyetlen olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységet folytat, amely várhatóan növeli a hatékonyságot, ez pedig a közös promóció. Ez a tevékenység a közösen értékesített mennyiség egészét lefedi, ugyanakkor úgy tűnik, hogy a közös tevékenység az egyszerűsített módszer alkalmazásával nem felel meg a jelentős hatékonyság teszt feltételeinek. A jelenlegi példa esetében úgy tűnik, hogy a termelői szervezet nem állít elő hozzáadott értékkel rendelkező terméket, egészen pontosan nem olyan terméket állít elő, mely valamilyen konkrét jellemzők alapján eltérne a többi terméktől, csupán a tagjai termékeit népszerűsíti általános hirdetések formájában. Végül e közös promóciós tevékenység várhatóan nem növeli jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek. |

(125)

Példa egy, a marha- és borjúhúságazatban működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 170. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:

A helyzet

:

Egy elismert termelői szervezet végzi a tagjai által tenyésztett szarvasmarhák 80 %-ának közös értékesítését vágóhídra eladott élő állat formájában. Ez az adott tagállamban 6 %-os piaci részesedést jelent a teljes nemzeti marhahústermelésből. A közös értékesítésen túl a termelői szervezet közös promóciós kampányokat szervez a tagjai nevében a tagjai állatállományával kapcsolatban a helyi újságban feladott általános hirdetések formájában. A közös promóció a termelői szervezet által értékesített valamennyi termékre kiterjed.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és élő szarvasmarhákat hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező a marha és borjú állatállomány mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A termelői szervezet egyetlen olyan, a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt tevékenységet folytat, amely várhatóan növeli a hatékonyságot, ez pedig a közös promóció. Ez a tevékenység a közösen értékesített mennyiség egészét lefedi, ugyanakkor úgy tűnik, hogy a közös tevékenység az egyszerűsített módszer alkalmazásával nem felel meg a jelentős hatékonyság teszt feltételeinek. A jelenlegi példa esetében úgy tűnik, hogy a termelői szervezet nem állít elő hozzáadott értékkel rendelkező terméket, egészen pontosan nem olyan terméket állít elő, mely valamilyen konkrét jellemzők alapján eltérne a többi terméktől, csupán a tagjai termékeit népszerűsíti általános hirdetések formájában. Végül e közös promóciós tevékenység várhatóan nem növeli jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek.

4.3.   Szántóföldi növények

4.3.1.   Példák az eltérés alkalmazására a szántóföldi növények ágazatában

| (126) | Az iránymutatás ezen szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik a szántóföldi növények ágazatában az alábbi példákon keresztül. |
| --- | --- |

(126)

Az iránymutatás ezen szakasza a KPSZ-rendelet konkrét szabályainak gyakorlati alkalmazásával foglalkozik a szántóföldi növények ágazatában az alábbi példákon keresztül.

| (127) | Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | A gabonatermelőkből álló elismert termelői szervezetet A tagállamban alapították, de B és C tagállamban is van néhány tagja. A termelői szervezetet azért hozták létre, hogy szállítási szolgáltatásokat nyújtson a tagjai számára, mivel az értékesítési pontok távolsága miatt viszonylag magasak a szállítási költségek. Átlagosan a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képző mennyiség 60 %-a esetében használják a közös (saját vagy kiszervezett) szállítási szolgáltatásokat. Továbbá a termelői szervezet intézi az inputanyagok, különösen a műtrágyák és növényvédő szerek közös beszerzését. Emellett tájékoztatást nyújt a tagjai számára, például információkkal szolgál a piacon kapható új vetőmagokkal, a kockázatdiverzifikációval, többek között a fedezeti ügyletekkel kapcsolatban stb.
  A logisztikai szolgáltatásokat illetően maga a termelői szervezet birtokol néhány teherautót. Ezek a járművek azonban a tagok szállítási szükségleteinek csupán 9 %-át fedezik. A termelői szervezet ezért szerződést kötött két másik, szállítási szolgáltatásokra specializálódott vállalattal. A termelői szervezet értesítette kiszervezési szándékáról az illetékes nemzeti hatóságot, amely jóváhagyta azt. Releváns magyarázatot nyújtott be arra nézve, hogy a szállítás kiszervezése jelentős költségmegtakarítást eredményez, mert a teherautókba történő beruházás költségei magasak, a szántóföldi növények ágazatában a szállítási igények igen ciklikusak (azaz betakarítás idején nagy az igény, máskülönben nagyon alacsony), a teherautók fenntartási költsége magas, és az időszakosan alkalmazott specializálódott sofőrök költségei magasak lehetnek.
  A termelői szervezet 2014-ben emellett az alábbi részesedéssel rendelkezett a nemzeti össztermelésből. Az A tagállamban: közönséges búza 6,4 %, árpa 4 %, zab 13,8 %, repce 13,6 %, lóbab 2,3 % és takarmányborsó 1 %. A termelői szervezet piaci részesedése B és C tagállamban minden gabonafajta esetében 1 % alatt marad. A termelői szervezet tagjai átlagosan a termelésük 80 %-át hozzák forgalomba a termelői szervezeten keresztül. A tagok átlagban a műtrágyák és növényvédő szerek kétharmadát vásárolják a termelői szervezeten keresztül, és ezeknek az inputanyagoknak a költsége a termelői szervezet minden érintett terménytípusa esetében a termelés és forgalomba hozatal teljes változó költségének átlagosan 18 %-a. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet által értékesített/az általa folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza, árpa, zab, repce, lóbab és takarmányborsó aránya nem haladja meg az A tagállam nemzeti össztermelésének 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező szántóföldi növények mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja a közös szállítást és az inputanyagok közös beszerzését. A termelői szervezet által végzett közös szállítási tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére vonatkozik. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Az inputanyagok közös beszerzésének és az információs szolgáltatások értékelésére ebben az esetben nincs szükség, mert a teszt feltételei már teljesülnek egy közös tevékenység vonatkozásában. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira. |

(127)

Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

A gabonatermelőkből álló elismert termelői szervezetet A tagállamban alapították, de B és C tagállamban is van néhány tagja. A termelői szervezetet azért hozták létre, hogy szállítási szolgáltatásokat nyújtson a tagjai számára, mivel az értékesítési pontok távolsága miatt viszonylag magasak a szállítási költségek. Átlagosan a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képző mennyiség 60 %-a esetében használják a közös (saját vagy kiszervezett) szállítási szolgáltatásokat. Továbbá a termelői szervezet intézi az inputanyagok, különösen a műtrágyák és növényvédő szerek közös beszerzését. Emellett tájékoztatást nyújt a tagjai számára, például információkkal szolgál a piacon kapható új vetőmagokkal, a kockázatdiverzifikációval, többek között a fedezeti ügyletekkel kapcsolatban stb.

A logisztikai szolgáltatásokat illetően maga a termelői szervezet birtokol néhány teherautót. Ezek a járművek azonban a tagok szállítási szükségleteinek csupán 9 %-át fedezik. A termelői szervezet ezért szerződést kötött két másik, szállítási szolgáltatásokra specializálódott vállalattal. A termelői szervezet értesítette kiszervezési szándékáról az illetékes nemzeti hatóságot, amely jóváhagyta azt. Releváns magyarázatot nyújtott be arra nézve, hogy a szállítás kiszervezése jelentős költségmegtakarítást eredményez, mert a teherautókba történő beruházás költségei magasak, a szántóföldi növények ágazatában a szállítási igények igen ciklikusak (azaz betakarítás idején nagy az igény, máskülönben nagyon alacsony), a teherautók fenntartási költsége magas, és az időszakosan alkalmazott specializálódott sofőrök költségei magasak lehetnek.

A termelői szervezet 2014-ben emellett az alábbi részesedéssel rendelkezett a nemzeti össztermelésből. Az A tagállamban: közönséges búza 6,4 %, árpa 4 %, zab 13,8 %, repce 13,6 %, lóbab 2,3 % és takarmányborsó 1 %. A termelői szervezet piaci részesedése B és C tagállamban minden gabonafajta esetében 1 % alatt marad. A termelői szervezet tagjai átlagosan a termelésük 80 %-át hozzák forgalomba a termelői szervezeten keresztül. A tagok átlagban a műtrágyák és növényvédő szerek kétharmadát vásárolják a termelői szervezeten keresztül, és ezeknek az inputanyagoknak a költsége a termelői szervezet minden érintett terménytípusa esetében a termelés és forgalomba hozatal teljes változó költségének átlagosan 18 %-a.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet által értékesített/az általa folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza, árpa, zab, repce, lóbab és takarmányborsó aránya nem haladja meg az A tagállam nemzeti össztermelésének 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező szántóföldi növények mennyiségéről. A termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen biztosítja a közös szállítást és az inputanyagok közös beszerzését. A termelői szervezet által végzett közös szállítási tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felére vonatkozik. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Az inputanyagok közös beszerzésének és az információs szolgáltatások értékelésére ebben az esetben nincs szükség, mert a teszt feltételei már teljesülnek egy közös tevékenység vonatkozásában. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira.

| (128) | Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:













  A helyzet | : | Egy több hajózható folyóval rendelkező régióban közönséges búzát és árpát termesztő gazdálkodók előnyükre akarták fordítani a táj földrajzi és természeti adottságait, ezért termelői szervezetet hoztak létre, hogy a kikötői létesítményeknél közös elosztó központot alakíthassanak ki. Ez a vevők számára lehetővé teszi, hogy közvetlenül hajóval szállíthassák el a termelői szervezettől megvásárolt terményeket. Az elosztó központot a közös szállítási tevékenységgel integrálták. A termelői szervezet szervezi meg a terményeknek a termelők gazdaságától az elosztó központba történő szállítását. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal az ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Az elosztó központ létrehozására és a közös szállításra irányuló tevékenység a termelői szervezet által értékesített közönséges búza és árpa mennyiségének 85 %-ára terjed ki. A termelői szervezet által értékesített közönséges búza és árpa aránya e szántóföldi növények nemzeti össztermelésének 12,5 %, illetve 8 %-át fedi le. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező közönséges búza és árpa mennyiségéről. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező közönséges búza illetve árpa mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező közönséges búza és árpa mennyiségéről. Az elosztó központ létrehozásával, amely kapcsolódik a terményeknek a termelőktől az elosztó központba történő közös szállításához, a termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen a közös szállításhoz kapcsolódó elosztó központot hozott létre. Ezen tevékenységek a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint felére kiterjednek. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira. |

(128)

Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés alkalmazható:

A helyzet

:

Egy több hajózható folyóval rendelkező régióban közönséges búzát és árpát termesztő gazdálkodók előnyükre akarták fordítani a táj földrajzi és természeti adottságait, ezért termelői szervezetet hoztak létre, hogy a kikötői létesítményeknél közös elosztó központot alakíthassanak ki. Ez a vevők számára lehetővé teszi, hogy közvetlenül hajóval szállíthassák el a termelői szervezettől megvásárolt terményeket. Az elosztó központot a közös szállítási tevékenységgel integrálták. A termelői szervezet szervezi meg a terményeknek a termelők gazdaságától az elosztó központba történő szállítását. A termelői szervezet továbbá a tagjai nevében értékesítési szerződésekről tárgyal az ügyfelekkel, azaz szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat. Az elosztó központ létrehozására és a közös szállításra irányuló tevékenység a termelői szervezet által értékesített közönséges búza és árpa mennyiségének 85 %-ára terjed ki. A termelői szervezet által értékesített közönséges búza és árpa aránya e szántóföldi növények nemzeti össztermelésének 12,5 %, illetve 8 %-át fedi le. A termelői szervezet értesítette a nemzeti hatóságokat a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező közönséges búza és árpa mennyiségéről.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet továbbá összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező közönséges búza illetve árpa mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át. A nemzeti hatóságokat értesítették a szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező közönséges búza és árpa mennyiségéről. Az elosztó központ létrehozásával, amely kapcsolódik a terményeknek a termelőktől az elosztó központba történő közös szállításához, a termelői szervezet olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket folytat, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot, nevezetesen a közös szállításhoz kapcsolódó elosztó központot hozott létre. Ezen tevékenységek a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint felére kiterjednek. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az egyszerűsített módszer alkalmazásával megfelelnek a jelentős hatékonyság teszten. Ennek megfelelően az eltérés vonatkozik a termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásaira.

| (129) | Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:













  A helyzet | : | Az elismert termelői szervezet a tagjai és nem tagjai által termelt búzát és árpát értékesíti. A tagjai által termelt, és az általa folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza, illetve árpa az A tagállam nemzeti búzatermelésének 9,8 %-a, illetve nemzeti árpatermelésének 11 %-a. A termelői szervezet piaci részesedése a nem tagok által termelt búza és árpa figyelembevételével külön-külön 12,2 %, illetve 14,1 %. A szerződésre irányuló, a tagjai nevében folytatott tárgyalásokon túl a termelői szervezet be kíván fektetni egy raktárlétesítménybe, ahol néhány feldolgozó (például szárító- és tisztító-) berendezés is található, ami a raktározási igényei 10 %-át, illetve az általa értékesített (a tagok és nem tagok által termelt) búza összmennyiségének körülbelül 1 %-át érintené. A termelői szervezet kölcsönt vett fel egy helyi banktól a létesítmény finanszírozására. A termelői szervezet jelenleg a különböző vállalatoktól az építésre és a berendezésekre kapott ajánlatokat értékeli. A termelői szervezet 6–8 hónapon belül használatba kívánja venni a létesítményt. A termelői szervezet továbbá heti hírlevélben értesíti a tagjait a piaci fejleményekről, valamint a búza- és árpatermelők számára releváns hírekről. |
| --- | --- | --- | --- |
| Elemzés | : | A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet által nem tagoktól vásárolt búza és árpa aránya nem éri el a termelői szervezet által egy éves időszakban folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza és árpa összmennyiségének 25 %-át. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező búza illetve árpa mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át, amibe a nem tagok által biztosított mennyiségeket is bele kell számítani. A termelői szervezet nem folytat olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot. A búzatermesztés esetében a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 171. cikkében szereplő, potenciálisan hatékonyságnövelő tevékenységek közül csak egyet kíván folytatni a jövőben (közös raktározás). A jelentős hatékonyság tesztje szempontjából az egyszerűsített módszer ezért nem alkalmazható. Ugyanakkor ennek a példának az esetében a (82)–(86) bekezdésben leírtaknak megfelelően igénybe vehető az alternatív módszer. A szóban forgó termelői szervezet hitelt vett fel a banktól, és több ajánlatot kapott különböző vállalatoktól a raktárlétesítmény felépítésére. A projekt határideje 6–8 hónap. Ezért úgy tűnik, hogy a búzatermesztés esetében a termelői szervezet elkötelezte magát arra, hogy befektessen egy hatékonyságnövelő tevékenységbe, és csak időre van szükség a raktárlétesítmény felépítéséhez. A termelői szervezet ezért részesülhet az eltérés előnyeiből, amennyiben a raktárlétesítményből fakadó hatékonyság várhatóan jelentős lesz. Ugyanakkor ez valószínűtlen, mivel a termelői szervezet csak az általa értékesített összes búzamennyiség mindössze 1 %-át kívánja itt tárolni. A többi tevékenységét illetően a termelői szervezet hírlevél formájában információs szolgáltatásokat biztosít a tagjai számára. Elképzelhető, hogy ez az információ hasznos, és akár a hatékonyságot is növelheti. Ugyanakkor nem valószínű, hogy önmagában az információs szolgáltatás jelentősen növelné a hatékonyságot. Az árpa vonatkozásában nem folytatnak hatékonyságnövelő tevékenységeket, és nem is terveznek ilyeneket. Ennek megfelelően a termelői szervezet tevékenységei várhatóan nem növelik jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek. |

(129)

Példa egy, a szántóföldi növények ágazatában működő termelői szervezetnek a KPSZ-rendelet 171. cikke értelmében történő vizsgálatára, amikor az eltérés nem alkalmazható:

A helyzet

:

Az elismert termelői szervezet a tagjai és nem tagjai által termelt búzát és árpát értékesíti. A tagjai által termelt, és az általa folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza, illetve árpa az A tagállam nemzeti búzatermelésének 9,8 %-a, illetve nemzeti árpatermelésének 11 %-a. A termelői szervezet piaci részesedése a nem tagok által termelt búza és árpa figyelembevételével külön-külön 12,2 %, illetve 14,1 %. A szerződésre irányuló, a tagjai nevében folytatott tárgyalásokon túl a termelői szervezet be kíván fektetni egy raktárlétesítménybe, ahol néhány feldolgozó (például szárító- és tisztító-) berendezés is található, ami a raktározási igényei 10 %-át, illetve az általa értékesített (a tagok és nem tagok által termelt) búza összmennyiségének körülbelül 1 %-át érintené. A termelői szervezet kölcsönt vett fel egy helyi banktól a létesítmény finanszírozására. A termelői szervezet jelenleg a különböző vállalatoktól az építésre és a berendezésekre kapott ajánlatokat értékeli. A termelői szervezet 6–8 hónapon belül használatba kívánja venni a létesítményt. A termelői szervezet továbbá heti hírlevélben értesíti a tagjait a piaci fejleményekről, valamint a búza- és árpatermelők számára releváns hírekről.

Elemzés

:

A tagállam illetékes nemzeti hatósága hivatalosan is elismeri a termelői szervezetet. A termelői szervezet összefogja a kínálatot, és szántóföldi növényeket hoz forgalomba. A termelői szervezet által nem tagoktól vásárolt búza és árpa aránya nem éri el a termelői szervezet által egy éves időszakban folytatott szerződésre irányuló tárgyalások tárgyát képező búza és árpa összmennyiségének 25 %-át. A termelői szervezet szerződésre irányuló tárgyalásai tárgyát képező búza illetve árpa mennyisége nem haladja meg a nemzeti termelés 15 %-át, amibe a nem tagok által biztosított mennyiségeket is bele kell számítani. A termelői szervezet nem folytat olyan, a KPSZ-rendelet 171. cikkében felsorolt tevékenységeket, amelyek várhatóan növelik a hatékonyságot. A búzatermesztés esetében a termelői szervezet a KPSZ-rendelet 171. cikkében szereplő, potenciálisan hatékonyságnövelő tevékenységek közül csak egyet kíván folytatni a jövőben (közös raktározás). A jelentős hatékonyság tesztje szempontjából az egyszerűsített módszer ezért nem alkalmazható. Ugyanakkor ennek a példának az esetében a (82)–(86) bekezdésben leírtaknak megfelelően igénybe vehető az alternatív módszer. A szóban forgó termelői szervezet hitelt vett fel a banktól, és több ajánlatot kapott különböző vállalatoktól a raktárlétesítmény felépítésére. A projekt határideje 6–8 hónap. Ezért úgy tűnik, hogy a búzatermesztés esetében a termelői szervezet elkötelezte magát arra, hogy befektessen egy hatékonyságnövelő tevékenységbe, és csak időre van szükség a raktárlétesítmény felépítéséhez. A termelői szervezet ezért részesülhet az eltérés előnyeiből, amennyiben a raktárlétesítményből fakadó hatékonyság várhatóan jelentős lesz. Ugyanakkor ez valószínűtlen, mivel a termelői szervezet csak az általa értékesített összes búzamennyiség mindössze 1 %-át kívánja itt tárolni. A többi tevékenységét illetően a termelői szervezet hírlevél formájában információs szolgáltatásokat biztosít a tagjai számára. Elképzelhető, hogy ez az információ hasznos, és akár a hatékonyságot is növelheti. Ugyanakkor nem valószínű, hogy önmagában az információs szolgáltatás jelentősen növelné a hatékonyságot. Az árpa vonatkozásában nem folytatnak hatékonyságnövelő tevékenységeket, és nem is terveznek ilyeneket. Ennek megfelelően a termelői szervezet tevékenységei várhatóan nem növelik jelentősen a hatékonyságot, és ezért a termelői szervezet által folytatott szerződésre irányuló tárgyalások várhatóan nem felelnek meg az eltérésnek.

---

(1)  Iránymutatás a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében meghatározott, az olívaolaj-ágazatra, a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára vonatkozó konkrét szabályok alkalmazásáról (a továbbiakban: iránymutatás).

(2)  A „KPSZ-rendelet” a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

(3)  A KPSZ-rendelet 206. cikkének harmadik bekezdése: „a Bizottság adott esetben iránymutatásokat tesz közzé a nemzeti versenyhatóságok és a vállalkozások munkájának segítése érdekében”.

(4)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke kizárólag azokra a termelői szervezetekre és a termelői szervezetek azon társulásaira vonatkozik, amelyeket a tagállamok a KPSZ-rendelet 152. cikkének (1) bekezdése és 156. cikke (1) bekezdése értelmében elismernek, azaz ezek a szabályok nem vonatkoznak a termelői szervezeteknek és a termelői szervezetek társulásainak egyéb kategóriáira. További részletekért lásd az (53) bekezdést.

(5)  Az Európai Unió Bírósága itt a Bíróságra és a Törvényszékre utal.

(6)  A 139/79. sz., Maizena-ügyben hozott ítélet (EU:C:1980:250) 23. pontja; A C-280/93. sz., Németország kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EU:C:1994:367) 61. pontja.

(7)  Az EUMSZ 101. cikke:

„1.   A belső piaccal összeegyeztethetetlen és tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, így különösen:

| a) | a beszerzési vagy eladási árak, illetve bármely egyéb üzleti feltétel közvetlen vagy közvetett rögzítése; |
| --- | --- |

a)

a beszerzési vagy eladási árak, illetve bármely egyéb üzleti feltétel közvetlen vagy közvetett rögzítése;

| b) | a termelés, az értékesítés, a műszaki fejlesztés vagy a befektetés korlátozása vagy ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a termelés, az értékesítés, a műszaki fejlesztés vagy a befektetés korlátozása vagy ellenőrzése;

| c) | a piacok vagy a beszerzési források felosztása; |
| --- | --- |

c)

a piacok vagy a beszerzési források felosztása;

| d) | egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek; |
| --- | --- |

d)

egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;

| e) | a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához. |
| --- | --- |

e)

a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.

2.   Az e cikk alapján tiltott megállapodás vagy döntés semmis.

3.   Az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásától azonban el lehet tekinteni az olyan esetekben, amikor

| — | a vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások csoportja, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások csoportja,

| — | a vállalkozások társulásai által hozott döntés vagy döntések csoportja, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások társulásai által hozott döntés vagy döntések csoportja,

| — | az összehangolt magatartás vagy összehangolt magatartások csoportja |
| --- | --- |

—

az összehangolt magatartás vagy összehangolt magatartások csoportja

hozzájárul az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszi a fogyasztók méltányos részesedését a belőle eredő haszonból anélkül, hogy:

| a) | az érintett vállalkozásokra olyan korlátozásokat róna, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek; |
| --- | --- |

a)

az érintett vállalkozásokra olyan korlátozásokat róna, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek;

| b) | lehetővé tenné ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses termékek jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.” |
| --- | --- |

b)

lehetővé tenné ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses termékek jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.”

(8)  Az EUMSZ 102. cikke:

8

„A belső piaccal összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak a belső piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.

Ilyen visszaélésnek minősül különösen:

| a) | tisztességtelen beszerzési vagy eladási árak, illetve egyéb tisztességtelen üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett kikötése; |
| --- | --- |

a)

tisztességtelen beszerzési vagy eladási árak, illetve egyéb tisztességtelen üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett kikötése;

| b) | a termelés, az értékesítés vagy a műszaki fejlesztés korlátozása a fogyasztók kárára; |
| --- | --- |

b)

a termelés, az értékesítés vagy a műszaki fejlesztés korlátozása a fogyasztók kárára;

| c) | egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek; |
| --- | --- |

c)

egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;

| d) | a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.” |
| --- | --- |

d)

a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.”

(9)  Bizottsági közlemény – A Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló iránymutatás (HL C 101., 2004.4.27., 81. o.).

9

(10)  A gazdasági tevékenység olyan tevékenység, amelynek keretében árukat és szolgáltatásokat kínálnak egy adott piacon. A részleteket lásd: például a 118/85. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EU:C:1987:283) 7. pontjában. A vállalkozás gazdasági tevékenységet folytató jogalany.

10

(11)  További részletekért és háttér-információkért lásd a C-399/93. sz., Oude Luttikhuis ügyben hozott ítélet (EU:C:1995:434) 10–16. pontját. Lásd még Tesauro főtanácsnoknak az ügyre vonatkozó véleményének (EU:C:1995:277) 29–30. pontját.

11

(12)  A részleteket lásd: A Bizottság közleménye a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

12

(13)  A 27/76. sz., United Brands ügyben hozott ítélet (EU:C:1995:277) 65. pontja.

13

(14)  A versenykorlátozó visszaélések olyan gyakorlatok, amelyek nem a szokásos üzleti eljáráson alapulnak, és céljuk, hogy rontsák az erőfölénnyel rendelkező vállalat versenytársainak versenyhelyzetét, vagy hogy teljes egészében kiszorítsák őket a piacról, amivel végül a fogyasztókat károsítják meg (például a szállítás vagy engedély megtagadása, felfaló piaci árak). A kizsákmányoló jellegű visszaélések arra irányulnak, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalat kihasználja a piaci erejéből adódó lehetőségeit annak érdekében, hogy közvetlenül károsítsa meg a fogyasztókat, például túlzó árak kiszabásával.

14

(15)  A részleteket lásd: A Bizottság közleménye – A Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról szóló iránymutatás (HL C 101., 2004.4.27., 81. o.).

15

(16)  Lásd többek között az Oude Luttikhuis ügyben hozott ítélet (EU:C:1995:434) 12. pontját; a C-250/92. sz., Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG) ügyben hozott ítélet (EU:C:1994:413) például 32. pontját.

16

(17)  Például a Dansk Landbrugs Grovvareselskab (DLG) ügyben hozott ítélet (EU:C:1994:413) 35. pontja; az Oude Luttikhuis ügyben hozott ítélet (EU:C:1995:434) 14. pontja.

17

(18)  A Bizottság 2010. december 14-i 1218/2010/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 43. o.).

18

(19)  A fogalommeghatározásokkal kapcsolatos részletekért lásd a szakosítási csoportmentességi rendelet 1. cikkét.

19

(20)  A szakosítási csoportmentességi rendelet 2., 3. és 4. cikke.

20

(21)  A szakosítási csoportmentességi rendelet 4. cikke.

21

(22)  A Frubo-ügyben hozott ítélet (EU:C:1975:61); a T-70/92 és T-71/92. sz., Florimex-ügyben 1997. május 14-én hozott ítélet (EU:T:1997:69); az Oude Luttikhuis ügyben hozott ítélet (EU:C:1995:434); a T-217/03 és T-245/03. sz., FNCBV kontra Bizottság ügyben 2006. december 13-án hozott ítélet (EU:T:2006:391).

22

(23)  Az iránymutatás a termelői szervezetek által a tagjaik nevében folytatott tárgyalások eredményeképpen megkötött beszállítói szerződésekre vonatkozik – függetlenül az általuk kiváltott integráció szintjétől –, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (összefonódás-ellenőrzési rendelet, HL L 24., 2004.1.29., 1. o.) 3. cikke értelmében az összefonódásnak minősülő műveletek kivételével (ez történik például, ha a közös vállalkozások az önálló gazdasági egységek valamennyi funkcióját tartósan ellátják).

23

(24)  A KPSZ-rendelet 170. cikke foglalkozik az alábbi, vágásra szánt élő szarvasmarhákkal:

24

| a) | szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 21; |
| --- | --- |

a)

szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 21;

| b) | szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 41; |
| --- | --- |

b)

szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 41;

| c) | szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 300 kg-ot meghaladó, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 51; |
| --- | --- |

c)

szarvasmarha a Bibos vagy a Poephagus alnemből, amelynek tömege 300 kg-ot meghaladó, vágásra szánt, KN-kódszáma ex 0102 29 51;

| d) | vágásra szánt tehén, KN-kódszáma ex 0102 29 61; továbbá |
| --- | --- |

d)

vágásra szánt tehén, KN-kódszáma ex 0102 29 61; továbbá

| e) | vágásra szánt egyéb szarvasmarha, KN-kódszáma ex 0102 29 91. |
| --- | --- |

e)

vágásra szánt egyéb szarvasmarha, KN-kódszáma ex 0102 29 91.

A hízómarhák és a további vágásra szánt marhák nem tartoznak a KPSZ-rendelet 170. cikkében felsorolt KN-kódok alá.

(25)  A KPSZ-rendelet 171. cikke rendelkezik a következő, vetőmagnak nem alkalmas termékekről, illetve árpa esetében a sörgyártásra nem használható árpáról:

25

| a) | az ex 1001 99 00 KN-kód alá tartozó közönséges búza; |
| --- | --- |

a)

az ex 1001 99 00 KN-kód alá tartozó közönséges búza;

| b) | az ex 1003 90 00 KN-kód alá tartozó árpa; |
| --- | --- |

b)

az ex 1003 90 00 KN-kód alá tartozó árpa;

| c) | az ex 1005 90 00 KN-kód alá tartozó kukorica; |
| --- | --- |

c)

az ex 1005 90 00 KN-kód alá tartozó kukorica;

| d) | az ex 1002 90 00 KN-kód alá tartozó rozs, |
| --- | --- |

d)

az ex 1002 90 00 KN-kód alá tartozó rozs,

| e) | az 1001 19 00 KN-kód alá tartozó durumbúza; |
| --- | --- |

e)

az 1001 19 00 KN-kód alá tartozó durumbúza;

| f) | az ex 1004 90 00 KN-kód alá tartozó zab, |
| --- | --- |

f)

az ex 1004 90 00 KN-kód alá tartozó zab,

| g) | az ex 1008 60 00 KN-kód alá tartozó tritikálé, |
| --- | --- |

g)

az ex 1008 60 00 KN-kód alá tartozó tritikálé,

| h) | az ex 1205 KN-kód alá tartozó repce; |
| --- | --- |

h)

az ex 1205 KN-kód alá tartozó repce;

| i) | az ex 1206 00 KN-kód alá tartozó napraforgómag; |
| --- | --- |

i)

az ex 1206 00 KN-kód alá tartozó napraforgómag;

| j) | az ex 1201 90 00 KN-kód alá tartozó szója; |
| --- | --- |

j)

az ex 1201 90 00 KN-kód alá tartozó szója;

| k) | az ex 0708 és ex 0713 KN-kódok alá tartozó lóbab; |
| --- | --- |

k)

az ex 0708 és ex 0713 KN-kódok alá tartozó lóbab;

| l) | az ex 0708 és ex 0713 KN-kódok alá tartozó takarmányborsó. |
| --- | --- |

l)

az ex 0708 és ex 0713 KN-kódok alá tartozó takarmányborsó.

(26)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke, valamint az EUMSZ 101. és 102. cikke közötti összefüggésről lásd ezen iránymutatás 2.4. szakaszát.

26

(27)  Lásd a KPSZ-rendelet (139) preambulumbekezdését.

27

(28)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

28

(29)  Akkor lehet szükség a szerződés felmondására, ha például az időjárási viszonyok vagy betegségek következtében terméskárok következnek be.

29

(30)  A termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájához szükség lehet a tagok termelésének megtervezésére, hogy biztosítsák a termékek tagok általi beszállítását a termelői szervezetbe a kereskedelmi értékesítési stratégiának megfelelően. A termelés tervezésére a termelési ciklus megkezdése előtt kerül sor, amikor az még befolyással lehet a termelői szervezet által igényelt termelési mennyiségre. Ha a termelés tervezése a termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájának része, akkor az az eltérés hatálya alá tartozik. Ez a helyzet azonban különbözik attól, amikor a termelés tervezésére nem ilyen stratégia keretében kerül sor, például ha a termelői szervezet egy másik termelői szervezettel összehangolt, közös tervezést folytat, vagy ha a termelői szervezet a saját tagjaival folytat összehangolt, közös tervezést olyan termékekre vonatkozóan, amelyeket a tagok a termelői szervezet keretén kívül értékesítenek. Ez utóbbi esetben a termelés tervezésére a KPSZ-rendelet értelmében a versenyszabályoktól való egyéb eltérések vagy az általános versenyszabályok vonatkozhatnak.

30

(31)  Előfordulhat, hogy a termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájához meg kell határozni a termelői szervezet által értékesítendő termékmennyiséget és az értékesítés ütemezését. Ez az azzal járhat, hogy a termelői szervezet raktározza a termékmennyiség egy részét, illetve a termelői szervezet dönthet úgy is, hogy a piaci feltételek következtében a mennyiség egy részének értékesítését elhalasztja. Ezek a döntések, mivel a termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájának részét képezik, az eltérés hatálya alá tartoznak. Az eltérés azonban nem vonatkozik a termelői szervezet és/vagy annak tagjai által kötött azon megállapodásokra, amelyek a termelői szervezet által nem értékesített termékekre vonatkoznak.

31

(32)  A termelői szervezet kereskedelmi értékesítési stratégiájához szükség lehet kereskedelmi szempontból érzékeny információknak a tagok közötti cseréjére, például a tagok arra való kapacitásának meghatározása érdekében, hogy növeljék a termelői szervezetekhez beszállított mennyiséget. Ez a helyzet azonban különbözik attól, amikor a kereskedelmi szempontból érzékeny információk cseréjére nem ilyen stratégia keretében kerül sor. Ilyen helyzet például, ha az információ azokra a mennyiségekre vonatkozik, amelyeket a termelők a termelői szervezeten kívül értékesítenek. Ez utóbbi esetben a kereskedelmi szempontból érzékeny információk cseréjére a KPSZ-rendelet értelmében a versenyszabályoktól való egyéb eltérések vagy az általános versenyszabályok vonatkozhatnak.

32

(33)  Lásd a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének a) pontját.

33

(34)  Lásd a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének b) pontját.

34

(35)  Ez csupán a legfontosabb feltételek áttekintése; a konkrét elemekkel a későbbi szakaszok foglalkoznak, illetve a vonatkozó jogszabályi rendelkezés, azaz a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke tartalmazza a teljes felsorolást.

35

(36)  HL C 11., 2011.1.14., 1. o.

36

(37)  Lásd az EUMSZ 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás 150–293. bekezdését.

37

(38)  Az EUMSZ 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás 225–257. bekezdésében foglalt, a közös kereskedelmi értékesítési megállapodásokkal kapcsolatos részletek.

38

(39)  HL C 101., 2004.4.27., 97. o.

39

(40)  A KPSZ-rendelet 152. cikkének (1) bekezdése:

40

„Termelői szervezetek

1.   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak;

| b) | a termelők kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

a termelők kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat:






  i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében; |
| --- | --- | --- |

c)

meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat:

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;

| ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén; |
| --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén;

| iii. | a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása; |
| --- | --- |

iii.

a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása;

| iv. | kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

iv.

kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban;

| v. | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához; |
| --- | --- |

v.

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához;

| vi. | a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése; |
| --- | --- |

vi.

a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése;

| vii. | a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása; |
| --- | --- |

vii.

a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása;

| viii. | hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez; |
| --- | --- |

viii.

hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez;

| ix. | kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén; |
| --- | --- |

ix.

kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén;

| x. | az e rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében szereplő, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő operatív programok keretében és az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése; |
| --- | --- |

x.

az e rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében szereplő, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő operatív programok keretében és az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése;

| xi. | a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához.” |
| --- | --- |

xi.

a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához.”

(41)  A termelői szervezetek törekednek hatékonyan értékesíteni termékeiket, azaz nemcsak közös marketingstratégiát folytatnak, hanem értékesítési ajánlatokat tesznek és üzletet kötnek az ügyfelekkel/vevőkkel a tagok termékeinek vonatkozásában.

41

(42)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdésének első albekezdése.

42

(43)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

43

(44)  A tagsággal nem rendelkező személy lehet olyan termelő, aki nem tagja a termelői szervezetnek, vagy kereskedő. A nem tagok nem vesznek részt közvetlenül a termelői szervezet által a tagjai nevében folytatott szerződésre irányuló tárgyalásokban, azaz a termelői szervezet a nem tagoktól függetlenül folytat tárgyalásokat. A nem tagok termékeit a termelői szervezet külön vásárolja meg, és ezek a nem tagokkal folytatott tárgyalások nem képezik a szerződésre irányuló tárgyalások részét, ezért nem vonatkoznak rájuk az eltérésből származó előnyök.

44

(45)  Utólagos kiemelés.

45

(46)  A tevékenységek elismert termelői szervezet általi kiszervezésének a KPSZ-rendelet 155. cikkének megfelelően kell történnie. Ehhez a tagállamok előzetes engedélye szükséges. A termelés kiszervezése nem engedélyezett. Továbbra is a termelői szervezet feladata a kiszervezett tevékenység elvégzésének biztosítása, valamint a tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi megállapodás általános kezelése, ellenőrzése és felügyelete. A kiszervezéssel kapcsolatos további részletekért lásd az elfogadásra váró, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet.

46

(47)  Mivel e hatékonysági teszt az EUMSZ 39. és 42. cikke révén biztosított, a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére vonatkozó versenyszabályokhoz kapcsolódó konkrét jogalap alapján a KAP-célkitűzések elérésére támaszkodik, különbözik a versenyjog érvényesítése során más ágazatokban alkalmazott hatékonysági tesztektől.

47

(48)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének a) és b) pontja.

48

(49)  Ezek a tevékenységek a következők:

49

| i. | közös forgalmazás, beleértve a közös értékesítési platformot vagy közös szállítást is; |
| --- | --- |

i.

közös forgalmazás, beleértve a közös értékesítési platformot vagy közös szállítást is;

| ii. | közös csomagolás, címkézés vagy promóció; az első két tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra vonatkozik; |
| --- | --- |

ii.

közös csomagolás, címkézés vagy promóció; az első két tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra vonatkozik;

| iii. | a minőség-ellenőrzés közös szervezése; |
| --- | --- |

iii.

a minőség-ellenőrzés közös szervezése;

| iv. | berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata; |
| --- | --- |

iv.

berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata;

| v. | közös feldolgozás; ez a tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra vonatkozik; |
| --- | --- |

v.

közös feldolgozás; ez a tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra vonatkozik;

| vi. | a termék előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése; ez a tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra, valamint a marha- és borjúhúságazatra vonatkozik; |
| --- | --- |

vi.

a termék előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése; ez a tevékenység csak az olívaolaj-ágazatra, valamint a marha- és borjúhúságazatra vonatkozik;

| vii. | az inputanyagok közös beszerzése. |
| --- | --- |

vii.

az inputanyagok közös beszerzése.

(50)  Görögországban, Olaszországban és Spanyolországban (az olívaolaj-termelésre specializálódott gazdaságokban) 2010-ben az üzemi költségek átlagosan 18 %-át a műtrágyák költsége, 14 %-át a növényvédő szerek költsége, 27 %-át pedig az üzemanyag- és energiaköltség tette ki az uniós olívaolaj-termelő gazdaságokról szóló, az MSZIH adatain alapuló jelentés ( http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/Olive_oil%20_report2000_2010.pdf, 57–76. oldal) szerint.

50

(51)  2011-ben az EU-27-ben az állattenyésztők és hizlalók üzemi költségeinek 41 %-át a takarmány költsége, 22 %-át a megvásárolt állatok költsége, 7 %-át pedig az üzemanyag- és energiaköltség tette ki az uniós szarvasmarha-tenyésztő gazdaságokról szóló, az MSZIH adatai alapján készült 2012. évi jelentés szerint. http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/beef_report_2012.pdf, 69. o.

51

(52)  2011-ben az EU-27-ben például búza, durumbúza, árpa és kukorica termelése esetében az üzemi költségek átlagosan 24 %-át a műtrágyák költsége, 11 %-át a növényvédő szerek költsége, 17 %-át pedig az üzemanyag- és energiaköltség tette ki az uniós gabonatermesztő gazdaságokra vonatkozó, az MSZIH adatai alapján készült 2013. évi jelentés szerint (http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/cereal_report_2013_final.pdf, 26–79. o.).

52

(53)  Ha az egyszerűsített módszer elemeinek a volumen és a költségek vonatkozásában a fent leírtaknak megfelelően eleget tesznek, valószínű, hogy ilyen helyzetben is megfelelnek a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha nem, a jelentős hatékonyság tesztet az adott szituáció tényei alapján kell értékelni, hogy biztosítsák, hogy a termelői szervezet tevékenységei jelentősen növelik a hatékonyságot, és így ezek a tevékenységek általánosságban hozzájárulnak a KAP-célkitűzések eléréséhez.

53

(54)  Lásd az 53. lábjegyzetet.

54

(55)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

55

(56)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének e) és f) pontja.

56

(57)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

57

(58)  A KPSZ-rendelet 170. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 171. cikke (1) bekezdésének a)–l) pontja.

58

(59)  Olívaolaj: HL C 256., 2014.8.7., 4. o.

59

Szántóföldi növények: HL C 256., 2014.8.7., 1. o.

Marha- és borjúhús: HL C 256., 2014.8.7., 3. o.

(60)  Olívaolaj: http://ec.europa.eu/agriculture/olive-oil/legislation/index_en.htm

60

Marha és borjúhús: http://ec.europa.eu/agriculture/beef-veal/policy-instruments/index_en.htm

Szántóföldi növények: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

(61)  Az olimpiai átlag az elmúlt öt év termelési adatain alapul oly módon, hogy a legerősebb és a leggyengébb termelés évét figyelmen kívül hagyva a fennmaradó három évből számítanak átlagot.

61

(62)  A KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikke (2) bekezdésének g) pontja.

62

(63)  Ez a lehetőség csak a marha- és borjúhúságazatra, valamint a szántóföldi növények ágazatára vonatkozik, azaz az olívaolaj-ágazatra nem, amelyre csak az a) vagy c) pontban említett feltételek érvényesek.

63

(64)  Például a T-395/94. sz., Atlantic Container Line kontra Bizottság ügyben 2002. február 28-án hozott ítélet (EU:T:2002:49), 330. pontja.

64

(65)  Például a 26/76. sz., Metro kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1977:167), 21. pontja: „.... Bár az árakon alapuló verseny olyan fontosságú, hogy soha nem lehet megszüntetni, nem jelenti azonban a verseny egyetlen hatékony formáját, amelynek minden körülmények között abszolút elsőbbséget kell biztosítani. A 85. cikk (3) bekezdése alapján a Bizottságra ruházott hatáskörök azt mutatják, hogy a megvalósítható verseny fenntartásának szükségessége összeegyeztethető az eltérő jellegű célkitűzések megőrzésével, és ennek érdekében egyes versenykorlátozások megengedhetők, feltéve, hogy ezek nélkülözhetetlenek e célok megvalósításához, és nem eredményezik a közös piac jelentős részén a verseny megszűnését. ....”

65

. Bár az árakon alapuló verseny olyan fontosságú, hogy soha nem lehet megszüntetni, nem jelenti azonban a verseny egyetlen hatékony formáját, amelynek minden körülmények között abszolút elsőbbséget kell biztosítani. A 85. cikk (3) bekezdése alapján a Bizottságra ruházott hatáskörök azt mutatják, hogy a megvalósítható verseny fenntartásának szükségessége összeegyeztethető az eltérő jellegű célkitűzések megőrzésével, és ennek érdekében egyes versenykorlátozások megengedhetők, feltéve, hogy ezek nélkülözhetetlenek e célok megvalósításához, és nem eredményezik a közös piac jelentős részén a verseny megszűnését. ....

(66)  Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az eltérés előnyeit élvező szereplőkre piaci részesedési küszöbérték vonatkozik: a marha- és borjúhúságazatban, valamint a szántóföldi növények ágazatában a nemzeti össztermelés 15 %-a, az olívaolaj-ágazatban az adott piac 20 %-a.

66

(67)  Bizottsági közlemény – Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének [jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése] alkalmazásáról (HL C 101., 2004.4.27., 97. o.)

67

[jelenleg az EUMSZ 101. cikkének (3) bekezdése]

(68)  Lásd a termelésre vonatkozó felső határról szóló 3.5. szakaszt.

68

(69)  A Bizottság közleménye a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

69

(70)  Ez magában foglalja a versenyhatóságok által végzett korábbi vizsgálatokat (az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága és a spanyol versenyhatóság eseteit) és az Európai Bizottság által a gazdasági szereplőktől gyűjtött információkat.

70

(71)  A Bizottság 2012. január 13-i 29/2012/EU végrehajtási rendelete az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról (HL L 12., 2012.1.14., 14. o.), a módosítások szerint.

71

---

I. MELLÉKLET

---

II. MELLÉKLET

---