# Euroopan unionin C 271/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 271 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta13. elokuu 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 271

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta13. elokuu 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan järjestelmäriskikomitea |
| 2019/C 271/01 EJRK/2019/3 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2019, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä annetun suosituksen EJRK/2016/14 muuttamisesta (EJRK/2019/3) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

2019/C 271/01 EJRK/2019/3

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2019, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä annetun suosituksen EJRK/2016/14 muuttamisesta (EJRK/2019/3)

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 271/02 | Komission tiedonanto – Kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista EU:n julkisten hankintojen markkinoille koskevat ohjeet | 43 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2019/C 271/02

Komission tiedonanto – Kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista EU:n julkisten hankintojen markkinoille koskevat ohjeet

43

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 271/03 | Euron kurssi | 67 |
| 2019/C 271/04 | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 49 artiklassa tarkoitetun nimen rekisteröintihakemuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (SAN)) | 68 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2019/C 271/03

Euron kurssi

67

2019/C 271/04

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 49 artiklassa tarkoitetun nimen rekisteröintihakemuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä (Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (SAN))

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

68

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 271/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9354 – AXA / NN Group / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 73 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 271/06 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 75 |
| 2019/C 271/07 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 86 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2019/C 271/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9354 – AXA / NN Group / JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

73

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2019/C 271/06

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

75

2019/C 271/07

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/1

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2019,

kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä annetun suosituksen EJRK/2016/14 muuttamisesta

(EJRK/2019/3)

(2019/C 271/01)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan b, d ja f alakohdan sekä 16, 17 ja 18 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 20 päivänä tammikuuta 2011 annetun Euroopan järjestelmäriskikomitean päätöksen EJRK/2011/1 (2) ja erityisesti sen 18, 19 ja 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorin kehityksen seurantaa koskevan kehyksen toteuttaminen edellyttää rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, että kerätään ja jaetaan säännöllisesti unionin tasolla vertailukelpoisia maakohtaisia tietoja, jotta voidaan arvioida tarkemmin kiinteistöihin liittyviä riskejä eri jäsenvaltioissa ja vertailla makrovakauspoliittisten päätöksentekovälineiden käyttöä kiinteistöalaan liittyvien haavoittuvuuksien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorin kehityksen seurantaa koskevan kehyksen toteuttaminen edellyttää rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, että kerätään ja jaetaan säännöllisesti unionin tasolla vertailukelpoisia maakohtaisia tietoja, jotta voidaan arvioida tarkemmin kiinteistöihin liittyviä riskejä eri jäsenvaltioissa ja vertailla makrovakauspoliittisten päätöksentekovälineiden käyttöä kiinteistöalaan liittyvien haavoittuvuuksien poistamiseksi.

| (2) | Euroopan järjestelmäkomitean suosituksella EJRK/2016/14 (3) pyrittiin yhdenmukaistamaan määritelmiä ja indikaattoreita, joita käytetään asuinkiinteistö- ja liikekiinteistömarkkinoiden seurannassa, sekä puuttumaan unionin asuinkiinteistö- ja liikekiinteistömarkkinoita koskevan tiedon saatavuudessa ja vertailukelpoisuudessa esiintyviin tietoaukkoihin. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan järjestelmäkomitean suosituksella EJRK/2016/14 (3) pyrittiin yhdenmukaistamaan määritelmiä ja indikaattoreita, joita käytetään asuinkiinteistö- ja liikekiinteistömarkkinoiden seurannassa, sekä puuttumaan unionin asuinkiinteistö- ja liikekiinteistömarkkinoita koskevan tiedon saatavuudessa ja vertailukelpoisuudessa esiintyviin tietoaukkoihin.

| (3) | Euroopan tilastoja koskeva oikeudellinen sääntely on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (4) ja komission päätöksessä 2012/504/EU (5). Kun otetaan huomioon yhteisön tilastoviranomaisen eli komission (Eurostat) kokemus Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tietojen toimittamisesta maiden välisten vertailujen mahdollistamiseksi ja edistämiseksi, Euroopan järjestelmäriskikomitea katsoo komission (Eurostat) panoksen olevan suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistetun kehyksen kannalta erityisen tärkeä, jotta helpotetaan kansallisten makrovakausviranomaisten tehtävää kerätä tietoja fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreista. Tällaisten tietojen saatavuus jouduttaisi puolestaan riskien seurantakehyksen täytäntöönpanoa kansallisten makrovakausviranomaisten toimesta liikekiinteistömarkkinoiden tehokasta seurantaa varten, millä helpotettaisiin samalla fyysisistä liikekiinteistömarkkinoista aiheutuvien rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien tunnistamista. Tästä syystä on siis pidetty olennaisen tärkeänä ottaa käyttöön yhteinen vähimmäistason kehys sellaisen tietokannan keruuta varten, jota kansalliset makrovakausviranomaiset edellyttävät fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden tehokasta seurantaa varten. Tarve tällaiselle yhdenmukaistetulle kehykselle on erityisen ilmeinen, kun otetaan huomioon liikekiinteistöjen rajatylittävän rahoituksen merkittävä määrä. Tässä mielessä uusi suositus, jolla pyritään edistämään yhteisen vähimmäistason kehyksen laatimista merkityksellisten yhdenmukaisten indikaattoreiden kehittämistä, tuotantoa ja jakelua varten, pitäisi lisätä suositukseen EJRK/2016/14. Jotta varmistetaan merkityksellisten tilastotietojen johdonmukaisuus ja laatu sekä minimoidaan raportoinnista aiheutuva rasite, komission (Eurostat) pitäisi myös kehittää ja tukea tilastostandardeja, menetelmiä ja menettelyjä vaadittujen tilastotietojen keruuta varten. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan tilastoja koskeva oikeudellinen sääntely on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 (4) ja komission päätöksessä 2012/504/EU (5). Kun otetaan huomioon yhteisön tilastoviranomaisen eli komission (Eurostat) kokemus Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tietojen toimittamisesta maiden välisten vertailujen mahdollistamiseksi ja edistämiseksi, Euroopan järjestelmäriskikomitea katsoo komission (Eurostat) panoksen olevan suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistetun kehyksen kannalta erityisen tärkeä, jotta helpotetaan kansallisten makrovakausviranomaisten tehtävää kerätä tietoja fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreista. Tällaisten tietojen saatavuus jouduttaisi puolestaan riskien seurantakehyksen täytäntöönpanoa kansallisten makrovakausviranomaisten toimesta liikekiinteistömarkkinoiden tehokasta seurantaa varten, millä helpotettaisiin samalla fyysisistä liikekiinteistömarkkinoista aiheutuvien rahoitusvakauteen kohdistuvien riskien tunnistamista. Tästä syystä on siis pidetty olennaisen tärkeänä ottaa käyttöön yhteinen vähimmäistason kehys sellaisen tietokannan keruuta varten, jota kansalliset makrovakausviranomaiset edellyttävät fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden tehokasta seurantaa varten. Tarve tällaiselle yhdenmukaistetulle kehykselle on erityisen ilmeinen, kun otetaan huomioon liikekiinteistöjen rajatylittävän rahoituksen merkittävä määrä. Tässä mielessä uusi suositus, jolla pyritään edistämään yhteisen vähimmäistason kehyksen laatimista merkityksellisten yhdenmukaisten indikaattoreiden kehittämistä, tuotantoa ja jakelua varten, pitäisi lisätä suositukseen EJRK/2016/14. Jotta varmistetaan merkityksellisten tilastotietojen johdonmukaisuus ja laatu sekä minimoidaan raportoinnista aiheutuva rasite, komission (Eurostat) pitäisi myös kehittää ja tukea tilastostandardeja, menetelmiä ja menettelyjä vaadittujen tilastotietojen keruuta varten.

| (4) | Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1096/2010 (6) 2 artiklan nojalla EKP huolehtii EJRK:n sihteeristön tehtävistä ja tarjoaa näin EJRK:lle analyyttistä, tilastollista, logistista ja hallinnollista tukea. Lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 5.3 artiklan mukaan EKP:n tehtävänä on tarvittaessa edistää tilastotietojen keräämistä, laatimista ja jakamista koskevien sääntöjen ja niiden käytäntöjen yhdenmukaistamista toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Tästä syystä on tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö ja asianmukainen koordinointi Euroopan tilastojärjestelmän (7) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) välillä. Tätä tarkoitusta varten ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission (Eurostat) ja EKP:n välisen jatkuvan kuulemisen ja yhteistyön on katsottava olevan erityisen tärkeää kehitettäessä vaadittavia standardeja, menetelmiä ja menettelyjä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1096/2010 (6) 2 artiklan nojalla EKP huolehtii EJRK:n sihteeristön tehtävistä ja tarjoaa näin EJRK:lle analyyttistä, tilastollista, logistista ja hallinnollista tukea. Lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 5.3 artiklan mukaan EKP:n tehtävänä on tarvittaessa edistää tilastotietojen keräämistä, laatimista ja jakamista koskevien sääntöjen ja niiden käytäntöjen yhdenmukaistamista toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Tästä syystä on tärkeää varmistaa tiivis yhteistyö ja asianmukainen koordinointi Euroopan tilastojärjestelmän (7) ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) välillä. Tätä tarkoitusta varten ja asetuksen (EY) N:o 223/2009 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission (Eurostat) ja EKP:n välisen jatkuvan kuulemisen ja yhteistyön on katsottava olevan erityisen tärkeää kehitettäessä vaadittavia standardeja, menetelmiä ja menettelyjä.

| (5) | Tilastointitehtävä, jonka EKPJ:n tilastokomitea on viimeksi suorittanut – kiinteistötyöryhmänsä avustuksella – liikekiinteistöjen ja asuinkiinteistöjen rahoitukseen liittyviä indikaattoreita koskevien tietojen lähteistä, on korostanut tarvetta muuttaa tiettyjä määritelmiä, jotta helpotetaan kansallisten makrovakausviranomaisten harjoittamaa seurantaa. Vaikka on todettu, että kansallisten makrovakausviranomaisten tietotarpeiden täyttämiseksi ei voida nojautua yksinomaan Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) 2016/867 (8), jolla otettiin AnaCredit -hanke käyttöön, suosituksen EJRK/2016/14 liikekiinteistön ja asuinkiinteistön määritelmiä pitäisi kuitenkin muuttaa, jotta ne yhdenmukaistettaisiin tiiviimmin asetuksessa (EU) 2016/867 käytettyjen laajempien määritelmien kanssa ja helpotettaisiin vaadittavien rahoitusvakauden analyysien laatimista sekä mahdollistettaisiin täysi vertailukelpoisuus eri maiden välillä. |
| --- | --- |

(5)

Tilastointitehtävä, jonka EKPJ:n tilastokomitea on viimeksi suorittanut – kiinteistötyöryhmänsä avustuksella – liikekiinteistöjen ja asuinkiinteistöjen rahoitukseen liittyviä indikaattoreita koskevien tietojen lähteistä, on korostanut tarvetta muuttaa tiettyjä määritelmiä, jotta helpotetaan kansallisten makrovakausviranomaisten harjoittamaa seurantaa. Vaikka on todettu, että kansallisten makrovakausviranomaisten tietotarpeiden täyttämiseksi ei voida nojautua yksinomaan Euroopan keskuspankin asetukseen (EU) 2016/867 (8), jolla otettiin AnaCredit -hanke käyttöön, suosituksen EJRK/2016/14 liikekiinteistön ja asuinkiinteistön määritelmiä pitäisi kuitenkin muuttaa, jotta ne yhdenmukaistettaisiin tiiviimmin asetuksessa (EU) 2016/867 käytettyjen laajempien määritelmien kanssa ja helpotettaisiin vaadittavien rahoitusvakauden analyysien laatimista sekä mahdollistettaisiin täysi vertailukelpoisuus eri maiden välillä.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistettuihin määritelmiin tehtävät muutokset eivät saisi kuitenkaan estää kansallisia makrovakausviranomaisia käyttämästä muita kiinteistöindikaattoreita ja erittelyjä, jotka perustuvat näiden kansallisten makrovakausviranomaisten määritelmiin ja mittareihin ja joissa otetaan siten huomioon niiden kansallisten liike- ja asuinkiinteistömarkkinoiden erityispiirteet, jos ne ovat merkityksellisiä rahoitusvakauden näkökulmasta. Tällä varmistettaisiin myös se, että kansalliset makrovakausviranomaiset noudattavat suhteellisuusperiaatetta, sellaisena kuin se vahvistetaan suosituksessa EJRK/2016/14. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistettuihin määritelmiin tehtävät muutokset eivät saisi kuitenkaan estää kansallisia makrovakausviranomaisia käyttämästä muita kiinteistöindikaattoreita ja erittelyjä, jotka perustuvat näiden kansallisten makrovakausviranomaisten määritelmiin ja mittareihin ja joissa otetaan siten huomioon niiden kansallisten liike- ja asuinkiinteistömarkkinoiden erityispiirteet, jos ne ovat merkityksellisiä rahoitusvakauden näkökulmasta. Tällä varmistettaisiin myös se, että kansalliset makrovakausviranomaiset noudattavat suhteellisuusperiaatetta, sellaisena kuin se vahvistetaan suosituksessa EJRK/2016/14.

| (7) | Suosituksessa EJRK/2016/14 edellytetään niiden, joille suositus on osoitettu, raportoivan EJRK:lle ja neuvostolle toimista, joihin ne ovat ryhtyneet suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty suosituksessa vahvistettujen määräaikojen mukaisesti. Tältä osin tahot, joille suositus EJRK/2016/14 on osoitettu, ovat edistyneet sen täytäntöönpanossa suosituksen mukaisten määräaikojen mukaisesti. Joidenkin kansallisten makrovakausviranomaisten työtä ovat kuitenkin hidastaneet käytännön ongelmat, kuten tarve ottaa käyttöön raportointikäytäntöjä, määritellä tietolähteitä ja ratkaista tietojen luottamuksellisuuteen liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

(7)

Suosituksessa EJRK/2016/14 edellytetään niiden, joille suositus on osoitettu, raportoivan EJRK:lle ja neuvostolle toimista, joihin ne ovat ryhtyneet suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty suosituksessa vahvistettujen määräaikojen mukaisesti. Tältä osin tahot, joille suositus EJRK/2016/14 on osoitettu, ovat edistyneet sen täytäntöönpanossa suosituksen mukaisten määräaikojen mukaisesti. Joidenkin kansallisten makrovakausviranomaisten työtä ovat kuitenkin hidastaneet käytännön ongelmat, kuten tarve ottaa käyttöön raportointikäytäntöjä, määritellä tietolähteitä ja ratkaista tietojen luottamuksellisuuteen liittyviä ongelmia.

| (8) | Jotta varmistetaan suosituksen EJRK/2016/14 täytäntöönpano, on näin ollen välttämätöntä pidentää tiettyjä siinä vahvistettuja määräaikoja. Näiden määräaikojen pidentäminen antaa kansallisille makrovakausviranomaisille enemmän aikaa ratkaista edellä mainitut käytännön ongelmat. Yhteisesti sovittujen määritelmien puuttuminen on erityisen huolestuttavaa fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisten indikaattoreiden osalta ja asettaa tietojen saatavuuteen liittyviä operatiivisia rasitteita, minkä lisäksi se vaikeuttaa riskien täsmällistä arviointia ja vertailua eri kansallisilla markkinoilla. Tästä syystä suosituksen EJRK/2016/14 täytäntöönpanon määräaikoja olisi vielä pidennettävä niiden indikaattoreiden osalta, joista kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja, jotta annetaan riittävästi aikaa tarvittavien määritelmien kehittämiselle ja tietojen keräämiselle. |
| --- | --- |

(8)

Jotta varmistetaan suosituksen EJRK/2016/14 täytäntöönpano, on näin ollen välttämätöntä pidentää tiettyjä siinä vahvistettuja määräaikoja. Näiden määräaikojen pidentäminen antaa kansallisille makrovakausviranomaisille enemmän aikaa ratkaista edellä mainitut käytännön ongelmat. Yhteisesti sovittujen määritelmien puuttuminen on erityisen huolestuttavaa fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisten indikaattoreiden osalta ja asettaa tietojen saatavuuteen liittyviä operatiivisia rasitteita, minkä lisäksi se vaikeuttaa riskien täsmällistä arviointia ja vertailua eri kansallisilla markkinoilla. Tästä syystä suosituksen EJRK/2016/14 täytäntöönpanon määräaikoja olisi vielä pidennettävä niiden indikaattoreiden osalta, joista kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja, jotta annetaan riittävästi aikaa tarvittavien määritelmien kehittämiselle ja tietojen keräämiselle.

| (9) | Euroopan järjestelmäriskikomitean hallintoneuvoston mielestä tiettyjen suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistettujen määräaikojen pidentäminen ei vaaranna rahoitusmarkkinoiden asianmukaista toimintaa. Hallintoneuvosto ei myöskään katso, että tällainen pidentäminen saattaisi johtaa siihen, että ne, joille suositus on osoitettu, eivät ehkä panisi suositusta EJRK/2016/14 täytäntöön. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan järjestelmäriskikomitean hallintoneuvoston mielestä tiettyjen suosituksessa EJRK/2016/14 vahvistettujen määräaikojen pidentäminen ei vaaranna rahoitusmarkkinoiden asianmukaista toimintaa. Hallintoneuvosto ei myöskään katso, että tällainen pidentäminen saattaisi johtaa siihen, että ne, joille suositus on osoitettu, eivät ehkä panisi suositusta EJRK/2016/14 täytäntöön.

| (10) | EJRK myöntää myös, että saatetaan tarvita lisää teknistä ohjeistusta ja tavoitemääritelmien ja -indikaattoreiden työstämistä markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi ja tietojen tilastollisen laadun varmistamiseksi. Siksi saattaa olla tarpeen tehdä muitakin muutoksia suositukseen EJRK/2016/14, jotta vastataan näiden tavoitemääritelmien ja -indikaattoreiden tulevaan kehitykseen. |
| --- | --- |

(10)

EJRK myöntää myös, että saatetaan tarvita lisää teknistä ohjeistusta ja tavoitemääritelmien ja -indikaattoreiden työstämistä markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi ja tietojen tilastollisen laadun varmistamiseksi. Siksi saattaa olla tarpeen tehdä muitakin muutoksia suositukseen EJRK/2016/14, jotta vastataan näiden tavoitemääritelmien ja -indikaattoreiden tulevaan kehitykseen.

| (11) | Tästä syystä suositusta EJRK/2016/14 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(11)

Tästä syystä suositusta EJRK/2016/14 olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

MUUTOKSET

Muutetaan suositusta EJRK/2016/14 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen C 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan panemaan täytäntöön kotimaista liikekiinteistösektoria koskeva riskien seurantakehys. Tätä tarkoitusta varten suositetaan, että liikekiinteistömarkkinoilla syntyvien riskien tehokkaassa seurannassa käytetään seuraavia indikaattoreita:
  Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit:






  a) | hintaindeksi; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen C 1 kohta seuraavasti:

”1.

Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit:

a)

hintaindeksi;

| b) | vuokraindeksi; |
| --- | --- |

b)

vuokraindeksi;

| c) | vuokratuottoindeksi; |
| --- | --- |

c)

vuokratuottoindeksi;

| d) | vapaiden tilojen osuus; |
| --- | --- |

d)

vapaiden tilojen osuus;

| e) | aloitetut rakennushankkeet; |
| --- | --- |

e)

aloitetut rakennushankkeet;

Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistöluottojen saamisia koskevat indikaattorit:

| f) | liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

f)

liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

| g) | järjestämättömien liikekiinteistölainojen virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

g)

järjestämättömien liikekiinteistölainojen virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

| h) | liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla oleva liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

h)

liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virrat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla oleva liikekiinteistöt);

| i) | kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten virrat (osa liikekiinteistöluotonantoa); |
| --- | --- |

i)

kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten virrat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

| j) | liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

j)

liikekiinteistöihin kohdistuvan luotonannon kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

| k) | järjestämättömien liikekiinteistölainojen kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

k)

järjestämättömien liikekiinteistölainojen kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

| l) | liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt); |
| --- | --- |

l)

liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten kannat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt);

| m) | kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa); |
| --- | --- |

m)

kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

| n) | kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen järjestämättömien luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa); |
| --- | --- |

n)

kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen järjestämättömien luottojen kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa);

| o) | kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa). |
| --- | --- |

o)

kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevia liikekiinteistöjä varten annettujen luottojen luottotappiovarausten kannat (osa liikekiinteistöluotonantoa).

Liikekiinteistöluotonannon ehtoja koskevat indikaattorit:

| p) | alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta; |
| --- | --- |

p)

alullepanohetken luototusasteen (LTV-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta;

| q) | nykyisen luototusasteen (LTV-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta; |
| --- | --- |

q)

nykyisen luototusasteen (LTV-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta;

| r) | alullepanohetken korkokatteen (ICR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen korkokatteen (ICR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta; |
| --- | --- |

r)

alullepanohetken korkokatteen (ICR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen korkokatteen (ICR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta;

| s) | alullepanohetken velanhoitokatteen (DSCR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen velanhoitokatteen (DSCR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta. |
| --- | --- |

s)

alullepanohetken velanhoitokatteen (DSCR-O) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen virtojen osalta sekä nykyisen velanhoitokatteen (DSCR-C) painotettu keskiarvo liikekiinteistölainojen kantojen osalta.

Näitä indikaattoreita koskevien tietojen tulisi liittyä luotonantajiin yksittäisen toimijan tasolla, ja niiden tulisi olla kotimaisiin liikekiinteistömarkkinoihin nähden riittävän edustavia.”;

| 2. | korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen D 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Kansallisia makrovakausviranomaisia suositetaan seuraamaan eri indikaattoreihin liittyviä riskejä seuraavien tietojen perusteella ja tämän suosituksen liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennetyllä tavalla:






  a) | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi hintaindeksin, vuokraindeksin, vuokratuottoindeksin, vapaiden tilojen osuuden ja aloitettujen rakennushankkeiden osalta harkita erittelyä seuraaviin:






  — | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

korvataan 1 jaksossa olevan suosituksen D 2 kohta seuraavasti:

”2.

a)

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi hintaindeksin, vuokraindeksin, vuokratuottoindeksin, vapaiden tilojen osuuden ja aloitettujen rakennushankkeiden osalta harkita erittelyä seuraaviin:

—

kiinteistön tyyppi;

| — | kiinteistön sijaintipaikka. |
| --- | --- |

—

kiinteistön sijaintipaikka.

| b) | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistösijoituksia koskevien arvonoikaisujen virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:






  — | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- | --- |

b)

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistösijoituksia koskevien arvonoikaisujen virtojen ja kantojen osalta harkita erittelyä seuraaviin:

—

kiinteistön tyyppi;

| — | kiinteistön sijaintipaikka; |
| --- | --- |

—

kiinteistön sijaintipaikka;

| — | sijoittajan tyyppi; |
| --- | --- |

—

sijoittajan tyyppi;

| — | sijoittajan kansallisuus. |
| --- | --- |

—

sijoittajan kansallisuus.

| c) | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöjä varten annettuja luottoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:






  — | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- | --- |

c)

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöjä varten annettuja luottoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

—

kiinteistön tyyppi;

| — | kiinteistön sijaintipaikka; |
| --- | --- |

—

kiinteistön sijaintipaikka;

| — | lainanantajan tyyppi; |
| --- | --- |

—

lainanantajan tyyppi;

| — | lainanantajan kansallisuus. |
| --- | --- |

—

lainanantajan kansallisuus.

| d) | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi järjestämättömien liikekiinteistölainojen virtojen ja kantojen sekä kunkin järjestämättömiä liikekiinteistölainoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:






  — | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- | --- |

d)

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi järjestämättömien liikekiinteistölainojen virtojen ja kantojen sekä kunkin järjestämättömiä liikekiinteistölainoja koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

—

kiinteistön tyyppi;

| — | kiinteistön sijaintipaikka; |
| --- | --- |

—

kiinteistön sijaintipaikka;

| — | lainanantajan tyyppi; |
| --- | --- |

—

lainanantajan tyyppi;

| — | lainanantajan kansallisuus. |
| --- | --- |

—

lainanantajan kansallisuus.

| e) | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarauksia koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:






  — | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- | --- |

e)

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarausten virtojen ja kantojen sekä kunkin liikekiinteistöluotonannon luottotappiovarauksia koskevan eritelmän osalta (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat liikekiinteistöt) – esim. luotonanto sellaisia joko valmiita tai rakenteilla olevia kiinteistöjä varten, jotka ovat omistajien hallussa niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten; luotonanto vuokra-asuntotoimintaa varten; luotonanto tuloa tuottavia kiinteistöjä (muut kuin vuokra-asunnot) varten; luotonanto kehitysvaiheessa olevia liikekiinteistöjä varten; ja luotonanto sosiaalista asuntotarjontaa varten – harkita erittelyä vielä seuraaviin:

—

kiinteistön tyyppi;

| — | kiinteistön sijaintipaikka; |
| --- | --- |

—

kiinteistön sijaintipaikka;

| — | lainanantajan tyyppi; |
| --- | --- |

—

lainanantajan tyyppi;

| — | lainanantajan kansallisuus. |
| --- | --- |

—

lainanantajan kansallisuus.

Edellä a–e kohdassa tarkoitettuja erittelyjä on pidettävä vähimmäissuosituksena. Kansalliset makrovakausviranomaiset voivat lisätä muita erittelyjä, joita pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta välttämättöminä.”;

| 3. | lisätään 1 jaksoon seuraava suositus:
  ”Suositus F – Yhteisen vähimmäistason kehyksen käyttöönotto fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita varten







  1. | Komissiolle (Eurostat) suositetaan, että se tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön yhteinen vähimmäistason kehys alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettuja fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.

lisätään 1 jaksoon seuraava suositus:

”Suositus F – Yhteisen vähimmäistason kehyksen käyttöönotto fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita varten

1.

Komissiolle (Eurostat) suositetaan, että se tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön yhteinen vähimmäistason kehys alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettuja fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi.

| 2. | Komissiolle (Eurostat) suositetaan lisäksi, että se kehittää ja tukee kansallisia standardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettujen fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi erityisesti tämän indikaattorijoukon laadun varmistamiseksi ja raportoinnista aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi.”; |
| --- | --- |

2.

Komissiolle (Eurostat) suositetaan lisäksi, että se kehittää ja tukee kansallisia standardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä alasuosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitettujen fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi erityisesti tämän indikaattorijoukon laadun varmistamiseksi ja raportoinnista aiheutuvan rasitteen minimoimiseksi.”;

| 4. | Muutetaan 2 jakson 1 kohdan 1 alakohta seuraavasti:






  a) | korvataan 3 alakohta seuraavasti:
  ”’sijoitusasuntotoiminnalla’ tai ’sijoituskiinteistöllä’ luonnollisen henkilön suoraan omistamaa asuinkiinteistöä, jota ensisijaisesti vuokrataan vuokralaisille;”; |
| --- | --- | --- |

4.

Muutetaan 2 jakson 1 kohdan 1 alakohta seuraavasti:

a)

korvataan 3 alakohta seuraavasti:

”’sijoitusasuntotoiminnalla’ tai ’sijoituskiinteistöllä’ luonnollisen henkilön suoraan omistamaa asuinkiinteistöä, jota ensisijaisesti vuokrataan vuokralaisille;”;

| b) | korvataan 4 alakohta seuraavasti:
  ”’liikekiinteistöllä’ (CRE) mitä tahansa valmista tai kehitysvaiheessa olevaa tuloa tuottavaa kiinteistöä, ml. vuokra-asuntotoiminta; tai valmista tai rakenteilla olevaa kiinteistöä, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten ja jota ei luokitella asuinkiinteistöksi; ml. sosiaalinen asuntotarjonta.
  Jos kiinteistöä käytetään sekä liikekiinteistönä että asuinkiinteistönä, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaisen erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan;”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 alakohta seuraavasti:

”’liikekiinteistöllä’ (CRE) mitä tahansa valmista tai kehitysvaiheessa olevaa tuloa tuottavaa kiinteistöä, ml. vuokra-asuntotoiminta; tai valmista tai rakenteilla olevaa kiinteistöä, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten ja jota ei luokitella asuinkiinteistöksi; ml. sosiaalinen asuntotarjonta.

Jos kiinteistöä käytetään sekä liikekiinteistönä että asuinkiinteistönä, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaisen erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan;”;

| c) | korvataan 5 alakohta seuraavasti:
  ”’liikekiinteistölainalla’ oikeushenkilölle annettavaa lainaa, joka on tarkoitettu valmiin tai kehitysvaiheessa olevan tuloa tuottavan kiinteistön (tai usean tuloa tuottavaksi määritellyn kiinteistön) tai valmiin tai rakenteilla olevan kiinteistön, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten (tai usean tällaisen kiinteistön) tai jonka vakuutena on liikekiinteistö (tai useita liikekiinteistöjä), hankintaan;”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 alakohta seuraavasti:

”’liikekiinteistölainalla’ oikeushenkilölle annettavaa lainaa, joka on tarkoitettu valmiin tai kehitysvaiheessa olevan tuloa tuottavan kiinteistön (tai usean tuloa tuottavaksi määritellyn kiinteistön) tai valmiin tai rakenteilla olevan kiinteistön, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten (tai usean tällaisen kiinteistön) tai jonka vakuutena on liikekiinteistö (tai useita liikekiinteistöjä), hankintaan;”;

| d) | lisätään 16a kohta seuraavasti:
  ”’kehitysvaiheessa olevalla tuloa tuottavalla kiinteistöllä’ kaikkea rakenteilla olevaa kiinteistöä, joka on tarkoitettu valmistuttuaan tuottamaan omistajalleen tuloa vuokran tai myyntivoiton muodossa; määritelmän piiriin eivät kuulu purkukohteet tai kiinteistöt, jotka on tyhjennetty mahdollista tulevaa kehittämistä varten;”; |
| --- | --- |

d)

lisätään 16a kohta seuraavasti:

”’kehitysvaiheessa olevalla tuloa tuottavalla kiinteistöllä’ kaikkea rakenteilla olevaa kiinteistöä, joka on tarkoitettu valmistuttuaan tuottamaan omistajalleen tuloa vuokran tai myyntivoiton muodossa; määritelmän piiriin eivät kuulu purkukohteet tai kiinteistöt, jotka on tyhjennetty mahdollista tulevaa kehittämistä varten;”;

| e) | korvataan 32 kohta seuraavasti:
  ”’omistusasumisella tai -kiinteistöllä’ luonnollisen henkilön omistamaa asuinkiinteistöä, joka on tarkoitettu omistajansa asunnoksi;”; |
| --- | --- |

e)

korvataan 32 kohta seuraavasti:

”’omistusasumisella tai -kiinteistöllä’ luonnollisen henkilön omistamaa asuinkiinteistöä, joka on tarkoitettu omistajansa asunnoksi;”;

| f) | poistetaan 34 kohta; |
| --- | --- |

f)

poistetaan 34 kohta;

| g) | lisätään 36a kohta seuraavasti:
  ”’vuokra-asuntotoiminnalla’ oikeushenkilöiden omistamia kiinteistöjä, jotka vuokrataan ensisijaisesti vuokralaisille;”; |
| --- | --- |

g)

lisätään 36a kohta seuraavasti:

”’vuokra-asuntotoiminnalla’ oikeushenkilöiden omistamia kiinteistöjä, jotka vuokrataan ensisijaisesti vuokralaisille;”;

| h) | korvataan 38 kohta seuraavasti:
  ”’asuinkiinteistöllä’ (RRE) mitä tahansa valmista tai rakenteilla olevaa kiinteää omaisuutta, jota voidaan käyttää asuintarkoitukseen ja jonka on hankkinut, rakentanut tai kunnostanut luonnollinen henkilö, mukaan lukien sijoitusasuntotoiminta. Jos kiinteistöä käytetään useaan eri tarkoitukseen, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaiset erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan;”; |
| --- | --- |

h)

korvataan 38 kohta seuraavasti:

”’asuinkiinteistöllä’ (RRE) mitä tahansa valmista tai rakenteilla olevaa kiinteää omaisuutta, jota voidaan käyttää asuintarkoitukseen ja jonka on hankkinut, rakentanut tai kunnostanut luonnollinen henkilö, mukaan lukien sijoitusasuntotoiminta. Jos kiinteistöä käytetään useaan eri tarkoitukseen, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaiset erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan;”;

| i) | korvataan 39 kohta seuraavasti:
  ”’asuinkiinteistölainalla’ luonnolliselle henkilölle myönnettyä lainaa, jonka vakuutena on asuinkiinteistö, lainan tarkoituksesta riippumatta;”; |
| --- | --- |

i)

korvataan 39 kohta seuraavasti:

”’asuinkiinteistölainalla’ luonnolliselle henkilölle myönnettyä lainaa, jonka vakuutena on asuinkiinteistö, lainan tarkoituksesta riippumatta;”;

| 5. | Korvataan 2 jakson 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Seurannan aikarajat

  Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.






  1. | Suositus A







  a) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen A täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Korvataan 2 jakson 3 kohta seuraavasti:

”3.

Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

1.

Suositus A

a)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen A täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

| b) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen A täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen A täytäntöönpanosta.

| 2. | Suositus B







  a) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen B täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista. |
| --- | --- | --- |

2.

Suositus B

a)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen B täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

| b) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen B täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä lopullinen raportti suosituksen B täytäntöönpanosta.

| 3. | Suositus C







  a) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen C täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista. |
| --- | --- | --- |

3.

Suositus C

a)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen C täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

| b) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta.

| c) | Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. |
| --- | --- |

c)

Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen C(1) a–e kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen C täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

| 4. | Suositus D







  a) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen D täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista. |
| --- | --- | --- |

4.

Suositus D

a)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä väliraportti suosituksen D täytäntöönpanoa varten jo saatavissa olevista tai oletettavasti saatavissa olevista tiedoista.

| b) | Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

Kansallisia makrovakausviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta.

| c) | Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen D (2) a kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, siten kuin tämän suosituksen liitteessä III olevassa raportointimallissa A täsmennetään, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. |
| --- | --- |

c)

Jos kansallisilla makrovakausviranomaisilla ei ole merkityksellisiä tietoja suosituksen D (2) a kohdassa tarkoitetuista indikaattoreista, siten kuin tämän suosituksen liitteessä III olevassa raportointimallissa A täsmennetään, viranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle lopullinen raportti suosituksen D täytäntöönpanosta näiden indikaattoreiden osalta viimeistään 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

| 5. | Suositus E







  a) | Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä määrittämään raportointimalli tietojen julkaisemiseksi niiden valvontaan kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kaikilta kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta. |
| --- | --- | --- |

5.

Suositus E

a)

Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä määrittämään raportointimalli tietojen julkaisemiseksi niiden valvontaan kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kaikilta kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta.

| b) | Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä julkaisemaan a kohdassa tarkoitetut tiedot viitepäivämäärältä 31 päivänä joulukuuta 2017. |
| --- | --- |

b)

Euroopan valvontaviranomaisia pyydetään 30 päivään kesäkuuta 2018 mennessä julkaisemaan a kohdassa tarkoitetut tiedot viitepäivämäärältä 31 päivänä joulukuuta 2017.

| c) | Euroopan valvontaviranomaisten edellytetään julkaisevan 31 päivästä maaliskuuta 2019 alkaen vuosittain a kohdassa tarkoitetut tiedot edeltävän vuoden joulukuun 31 päivältä. |
| --- | --- |

c)

Euroopan valvontaviranomaisten edellytetään julkaisevan 31 päivästä maaliskuuta 2019 alkaen vuosittain a kohdassa tarkoitetut tiedot edeltävän vuoden joulukuun 31 päivältä.

| 6. | Suositus F







  a) | Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä väliraportti, joka sisältää ensimmäisen arvion suosituksen F soveltamisesta. |
| --- | --- | --- |

6.

Suositus F

a)

Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä väliraportti, joka sisältää ensimmäisen arvion suosituksen F soveltamisesta.

| b) | Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä loppuraportti suosituksen F soveltamisesta.”; |
| --- | --- |

b)

Komissiota (Eurostat) pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä loppuraportti suosituksen F soveltamisesta.”;

| 6. | korvataan liite I tämän suosituksen liitteellä I; |
| --- | --- |

6.

korvataan liite I tämän suosituksen liitteellä I;

| 7. | korvataan liite II tämän suosituksen liitteellä II; |
| --- | --- |

7.

korvataan liite II tämän suosituksen liitteellä II;

| 8. | korvataan liite III tämän suosituksen liitteellä III; |
| --- | --- |

8.

korvataan liite III tämän suosituksen liitteellä III;

| 9. | korvataan liite IV tämän suosituksen liitteellä IV; |
| --- | --- |

9.

korvataan liite IV tämän suosituksen liitteellä IV;

| 10. | korvataan liite V tämän suosituksen liitteellä V. |
| --- | --- |

10.

korvataan liite V tämän suosituksen liitteellä V.

Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä maaliskuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUVL C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Komission päätös 2012/504/EU, annettu 17 päivänä syyskuuta 2012, Eurostatista (EUVL L 251, 18.9.2012, s. 49).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1096/2010, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan järjestelmäriskikomitean toimintaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 162).

6

(7)  Euroopan tilastojärjestelmä on kumppanuus yhteisön tilastoviranomaisen eli komission (Eurostat) ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden kussakin jäsenvaltiossa Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuotannosta ja jakelusta vastaavien kansallisten viranomaisten välillä.

7

(8)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/867, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, yksityiskohtaisten luotto- ja luottoriskitietojen keruusta (EKP/2016/13) (EUVL L 144, 1.6.2016, s. 44).

8

---

LIITE I

Korvataan suosituksen EJRK/2016/14 liite I seuraavasti:

”LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVAT KRITEERIT

1.   Suositus A

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia A(1) ja A(2), jos ne

| a) | arvioivat, onko asuinkiinteistölainoja koskevien luotonannon ehtojen merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön asuinkiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

a)

arvioivat, onko asuinkiinteistölainoja koskevien luotonannon ehtojen merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön asuinkiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella;

| b) | arvioivat tätä seurantaa varten suosituksessa A(1) täsmennettyjen indikaattorien käytössä tapahtuneen edistymisen |
| --- | --- |

b)

arvioivat tätä seurantaa varten suosituksessa A(1) täsmennettyjen indikaattorien käytössä tapahtuneen edistymisen

| c) | arvioivat, miltä osin merkityksellisiä indikaattoreita koskevat tiedot, jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa tulevaisuudessa, edustavat riittävästi senhetkisiä luotonannon ehtoja niiden asuinkiinteistölainojen markkinoilla; |
| --- | --- |

c)

arvioivat, miltä osin merkityksellisiä indikaattoreita koskevat tiedot, jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa tulevaisuudessa, edustavat riittävästi senhetkisiä luotonannon ehtoja niiden asuinkiinteistölainojen markkinoilla;

| d) | arvioivat, edustaako sijoitusasuntotoiminta niiden kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaa merkittävää riskilähdettä tai muodostaako se merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista; |
| --- | --- |

d)

arvioivat, edustaako sijoitusasuntotoiminta niiden kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaa merkittävää riskilähdettä tai muodostaako se merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista;

| e) | tapauksissa, joissa sijoitusasuntotoiminta katsotaan kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaksi merkittäväksi riskilähteeksi tai se muodostaa merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, arvioi indikaattorien käytön edistymistä suosituksessa A(2) täsmennetyn riskien seurannan yhteydessä. |
| --- | --- |

e)

tapauksissa, joissa sijoitusasuntotoiminta katsotaan kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaksi merkittäväksi riskilähteeksi tai se muodostaa merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, arvioi indikaattorien käytön edistymistä suosituksessa A(2) täsmennetyn riskien seurannan yhteydessä.

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia A(3) ja A(4), jos ne

| a) | varmistavat liitteessä IV täsmennettyjen menetelmien käyttöönoton laskettaessa suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja indikaattoreita; |
| --- | --- |

a)

varmistavat liitteessä IV täsmennettyjen menetelmien käyttöönoton laskettaessa suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja indikaattoreita;

| b) | tapauksissa, joissa liitteessä IV täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportti menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja sen tehokkuudesta asuinkiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten; |
| --- | --- |

b)

tapauksissa, joissa liitteessä IV täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportti menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja sen tehokkuudesta asuinkiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten;

| c) | varmistavat, että suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja merkityksellisiä indikaattoreita käytetään asuinkiinteistösektorin riskien seurantaan vähintään vuosittain. |
| --- | --- |

c)

varmistavat, että suosituksissa A(1) ja A(2) lueteltuja merkityksellisiä indikaattoreita käytetään asuinkiinteistösektorin riskien seurantaan vähintään vuosittain.

2.   Suositus B

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia B(1) ja B(2), jos ne

| a) | arvioivat edistymistä merkityksellisten indikaattorien yhden muuttujan jakauman ja valikoitujen yhteisjakaumien seurannan osalta liitteen II mallissa A täsmennetyllä tavalla; |
| --- | --- |

a)

arvioivat edistymistä merkityksellisten indikaattorien yhden muuttujan jakauman ja valikoitujen yhteisjakaumien seurannan osalta liitteen II mallissa A täsmennetyllä tavalla;

| b) | arvioivat edistymistä suosituksessa B(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta. |
| --- | --- |

b)

arvioivat edistymistä suosituksessa B(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta.

Tapauksissa, joissa sijoitusasuntotoiminta katsotaan kotimaiselta kiinteistösektorilta johtuvaksi merkittäväksi riskilähteeksi tai joissa se muodostaa merkittävän osuuden koko asuinkiinteistölainojen kannasta tai virroista, kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta B(3), jos ne

| a) | arvioivat edistymistä sijoitusasuntotoiminnan ja omistusasumiseen käytettävien kiinteistöjen merkityksellisten indikaattorien erillisen seurannan osalta; |
| --- | --- |

a)

arvioivat edistymistä sijoitusasuntotoiminnan ja omistusasumiseen käytettävien kiinteistöjen merkityksellisten indikaattorien erillisen seurannan osalta;

| b) | arvioivat edistymistä liitteen II raportointimalleissa A ja B täsmennetyllä tavalla muuttujakohtaisesti eriteltyjen, merkityksellisten tietojen seurannan osalta. |
| --- | --- |

b)

arvioivat edistymistä liitteen II raportointimalleissa A ja B täsmennetyllä tavalla muuttujakohtaisesti eriteltyjen, merkityksellisten tietojen seurannan osalta.

3.   Suositus C

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia C(1) ja C(2), jos ne

| a) | arvioivat, onko kotimaan liikekiinteistösaamisten merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön liikekiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella; |
| --- | --- |

a)

arvioivat, onko kotimaan liikekiinteistösaamisten merkitykselliset indikaattorit otettu huomioon tai pantu täytäntöön liikekiinteistösektorin riskien seurantakehyksessä niiden lainkäyttöalueella;

| b) | varmistavat, että fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita, rahoitusjärjestelmän luottosaamisia ja luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit on sisällytetty riskien seurantakehykseen; |
| --- | --- |

b)

varmistavat, että fyysisiä liikekiinteistömarkkinoita, rahoitusjärjestelmän luottosaamisia ja luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit on sisällytetty riskien seurantakehykseen;

| c) | arvioivat, ovatko sijoitukset kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävä rahoituslähde; |
| --- | --- |

c)

arvioivat, ovatko sijoitukset kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävä rahoituslähde;

| d) | jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa C(2) täsmennettyjen riskiseurannan lisäindikaattorien käytössä; |
| --- | --- |

d)

jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa C(2) täsmennettyjen riskiseurannan lisäindikaattorien käytössä;

| e) | arvioivat edistymisen vähintään suosituksessa C(1) ja tarvittaessa suosituksessa C(2) täsmennettyjen indikaattorien käytössä; |
| --- | --- |

e)

arvioivat edistymisen vähintään suosituksessa C(1) ja tarvittaessa suosituksessa C(2) täsmennettyjen indikaattorien käytössä;

| f) | arvioivat, edustavatko näitä indikaattoreita koskevat tiedot (jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa) riittävän kattavasti kotimaisia liikekiinteistömarkkinoita. |
| --- | --- |

f)

arvioivat, edustavatko näitä indikaattoreita koskevat tiedot (jotka ovat jo saatavissa tai joiden odotetaan olevan saatavissa) riittävän kattavasti kotimaisia liikekiinteistömarkkinoita.

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suosituksia C(3) ja C(4), jos ne

| a) | varmistavat, että menettelytavat suosituksissa C(1) ja C(2) lueteltujen indikaattorien laskemiseksi on otettu käyttöön liitteessä V ja, sikäli kuin liikekiinteistömarkkinoiden kannalta tarkoituksenmukaista, liitteessä IV täsmennetyllä tavalla; |
| --- | --- |

a)

varmistavat, että menettelytavat suosituksissa C(1) ja C(2) lueteltujen indikaattorien laskemiseksi on otettu käyttöön liitteessä V ja, sikäli kuin liikekiinteistömarkkinoiden kannalta tarkoituksenmukaista, liitteessä IV täsmennetyllä tavalla;

| b) | tapauksissa, joissa liitteissä IV ja V täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportoivat menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja tehokkuudesta liikekiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten; |
| --- | --- |

b)

tapauksissa, joissa liitteissä IV ja V täsmennetyn menetelmän lisäksi käytetään toista menetelmää merkityksellisten indikaattorien laskennassa, raportoivat menetelmän teknisistä ominaispiirteistä ja tehokkuudesta liikekiinteistösektorilta johtuvien riskien seurantaa varten;

| c) | varmistavat, että suosituksessa C(1) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorien, luotonantovirtojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten virrat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta, ja vähintään vuosittain lainakantojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten kannat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta; |
| --- | --- |

c)

varmistavat, että suosituksessa C(1) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorien, luotonantovirtojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten virrat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta, ja vähintään vuosittain lainakantojen (ml. järjestämättömien lainojen ja luottotappiovarausten kannat) ja vastaavien luotonannon ehtojen osalta;

| d) | jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, varmistavat, että suosituksessa C(2) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain sijoitusvirtojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta ja vähintään vuosittain sijoituskantojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta. |
| --- | --- |

d)

jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, varmistavat, että suosituksessa C(2) lueteltuja indikaattoreita käytetään liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan vähintään neljännesvuosittain sijoitusvirtojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta ja vähintään vuosittain sijoituskantojen (ml. sijoitusten arvonoikaisut) osalta.

4.   Suositus D

Kansallisten makrovakausviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta D, jos ne

| a) | arvioivat edistymistä liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennettyjen merkityksellisten indikaattorien seurannan osalta; |
| --- | --- |

a)

arvioivat edistymistä liitteen III raportointimalleissa A, B ja C täsmennettyjen merkityksellisten indikaattorien seurannan osalta;

| b) | arvioivat edistymistä suosituksessa D(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta; |
| --- | --- |

b)

arvioivat edistymistä suosituksessa D(2) ja liitteen II raportointimallissa A täsmennettyjen tietojen, jotka on tarkoitettu merkityksellisten riskien seurantaa koskevaksi ohjeistukseksi, käytön osalta;

| c) | jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa D(3) täsmennettyjen ja liitteen III raportointimallissa B riskiseurannan ohjeistukseksi esitettyjen tietojen käytössä; |
| --- | --- |

c)

jos sijoituksia pidetään kotimaisen liikekiinteistösektorin merkittävänä rahoituslähteenä, arvioivat edistymisen suosituksessa D(3) täsmennettyjen ja liitteen III raportointimallissa B riskiseurannan ohjeistukseksi esitettyjen tietojen käytössä;

| d) | raportoivat riskien seurantaan käytetyistä täydentävistä tiedoista tapauksissa, joissa käytetään täydentäviä indikaattoreita liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan. |
| --- | --- |

d)

raportoivat riskien seurantaan käytetyistä täydentävistä tiedoista tapauksissa, joissa käytetään täydentäviä indikaattoreita liikekiinteistösektorin kehityksen seurantaan.

5.   Suositus E

Euroopan valvontaviranomaisten katsotaan noudattavan suositusta E, jos ne

| a) | määrittävät mallit tietojen julkaisemiseksi niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta; |
| --- | --- |

a)

määrittävät mallit tietojen julkaisemiseksi niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta;

| b) | julkaisevat vähintään vuosittain aggregoidut tiedot, jotka on kerätty olemassa olevien raportointivaatimusten mukaan niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta. |
| --- | --- |

b)

julkaisevat vähintään vuosittain aggregoidut tiedot, jotka on kerätty olemassa olevien raportointivaatimusten mukaan niiden valvonnan piiriin kuuluvien yhteisöjen saamisista unionin kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta.

6.   Suositus F

Komission (Eurostat) katsotaan noudattavan suositusta F, jos se

| a) | tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi yhteinen vähimmäistason kehys, joka perustuu jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytössä oleviin fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevien määritelmien ja erittelyjen soveltuvuuteen, tällaisten indikaattoreiden yhdenmukaistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tekee ehdotuksen unionin lainsäädännöksi, jolla otetaan käyttöön merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakamiseksi yhteinen vähimmäistason kehys, joka perustuu jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytössä oleviin fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevien määritelmien ja erittelyjen soveltuvuuteen, tällaisten indikaattoreiden yhdenmukaistamiseksi;

| b) | varmistaa ehdotetun lainsäädännön yhteensovittamisen indikaattoreihin ja niiden määritelmiin, sellaisina kuin niitä käytetään valvonnan ja rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, jotta vältetään tietoja antavien yhteisöjen rasitteen perusteeton lisääminen; |
| --- | --- |

b)

varmistaa ehdotetun lainsäädännön yhteensovittamisen indikaattoreihin ja niiden määritelmiin, sellaisina kuin niitä käytetään valvonnan ja rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, jotta vältetään tietoja antavien yhteisöjen rasitteen perusteeton lisääminen;

| c) | varmistaa fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisten indikaattoreiden laadun kehittämällä tilastostandardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä merkityksellisten indikaattoreiden tietokannan kehittämiseksi; |
| --- | --- |

c)

varmistaa fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisten indikaattoreiden laadun kehittämällä tilastostandardeja, lähteitä, menetelmiä ja menettelyjä merkityksellisten indikaattoreiden tietokannan kehittämiseksi;

| d) | varmistaa, että fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevaan tietokantaan liittyvien kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpano ei johda siihen, että tietoja antavien yhteisöjen rasite lisääntyy perusteettomasti; |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevaan tietokantaan liittyvien kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpano ei johda siihen, että tietoja antavien yhteisöjen rasite lisääntyy perusteettomasti;

| e) | tukee fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan tuottamista varten kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

e)

tukee fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden merkityksellisiä indikaattoreita koskevan tietokannan tuottamista varten kehitettävien tilastostandardien, lähteiden, menetelmien ja menettelyjen täytäntöönpanoa.

---

LIITE II

Korvataan suosituksen EJRK/2016/14 liite II seuraavasti:

”LIITE II

OHJEELLISET RAPORTOINTIMALLIT ASUINKIINTEISTÖSEKTORIN INDIKAATTOREITA VARTEN

1.   Raportointimalli A: asuinkiinteistölainojen indikaattorit ja niihin liittyvät erittelyt

Asuinkiinteistöjä koskevat raportointimallit

| VIRRAT= Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

  KANNAT= Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

  ncu (national currency unit)= määrä kansallisessa valuutassa

  #= sopimusten lukumäärä

  v= vuotta

  ka.= kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

  j.= joista |
| --- |

VIRRAT= Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

KANNAT= Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

ncu (national currency unit)= määrä kansallisessa valuutassa

# = sopimusten lukumäärä

v= vuotta

ka.= kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

j.= joista

YHDEN MUUTTUJAN JAKAUMA

| Asuinkiinteistölainasalkun yleiskuva | | VIRRAT | | | Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) | | VIRRAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksetut lainat | | ncu, # | | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) |
| j. sijoitusasunnot | | ncu, # | | | j. sijoitusasunnot | | Ka. (prosentteina) |
| j. omistusasunnot | | ncu, # | | | j. omistusasunnot | | Ka. (prosentteina) |
| j. ensiasunnon ostajat | | ncu, # | | | j. ensiasunnon ostajat | | Ka. (prosentteina) |
| j. vieraan valuutan määräiset lainat | | ncu, # | | | j. vieraan valuutan määräiset lainat | | Ka. (prosentteina) |
| j. kokonaan lyhennettävät | | ncu, # | | | j. kokonaan lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) |
| j. osittain lyhennettävät | | ncu, # | | | j. osittain lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) |
| j. lyhentämättömät (*1) | | ncu, # | | | j. lyhentämättömät (*1) | | Ka. (prosentteina) |
| j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2) | | ncu, # | | | j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2) | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v | | ncu, # | | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] | | ncu, # | | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] | | ncu, # | | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v | | ncu, # | | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v | | Ka. (prosentteina) |
| j. uudelleen neuvotellut (valinnainen) | | ncu, # | | | JAKAUMA | | |
| | | | | | ≤10 % | | ncu, # |
| | | | | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) | | VIRRAT | | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) | | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| j. sijoitusasunnot | | Ka. (prosentteina) | | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| j. omistusasunnot | | Ka. (prosentteina) | | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| j. ensiasunnon ostajat | | Ka. (prosentteina) | | | > 60 % | | ncu, # |
| j. vieraan valuutan määräiset lainat | | Ka. (prosentteina) | | | Ei saatavilla | | ncu, # |
| j. kokonaan lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) | | | | | |
| j. osittain lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) | | | | | |
| j. lyhentämättömät (*1) | | Ka. (prosentteina) | | | Velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O) (VALINNAINEN) | | VIRRAT |
| j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2) | | Ka. (prosentteina) | | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) |
| JAKAUMA | | | | | JAKAUMA | | |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | | ≤10 % | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | | > 60 % | | ncu, # |
| > 110 % | | ncu, # | | | Ei saatavilla | | ncu, # |
| Ei saatavilla | | ncu, # | | | | | |

Asuinkiinteistölainasalkun yleiskuva

VIRRAT

Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

VIRRAT

Maksetut lainat

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

j. sijoitusasunnot

ncu, #

j. sijoitusasunnot

Ka. (prosentteina)

j. omistusasunnot

ncu, #

j. omistusasunnot

Ka. (prosentteina)

j. ensiasunnon ostajat

ncu, #

j. ensiasunnon ostajat

Ka. (prosentteina)

j. vieraan valuutan määräiset lainat

ncu, #

j. vieraan valuutan määräiset lainat

Ka. (prosentteina)

j. kokonaan lyhennettävät

ncu, #

j. kokonaan lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. osittain lyhennettävät

ncu, #

j. osittain lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. lyhentämättömät (*1)

ncu, #

j. lyhentämättömät (*1)

Ka. (prosentteina)

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2)

ncu, #

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2)

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v]

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v]

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v

Ka. (prosentteina)

j. uudelleen neuvotellut (valinnainen)

ncu, #

JAKAUMA

≤10 %

ncu, #

]10 % ; 20 %]

ncu, #

Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

VIRRAT

]20 % ; 30 %]

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

]30 % ; 40 %]

ncu, #

j. sijoitusasunnot

Ka. (prosentteina)

]40 % ; 50 %]

ncu, #

j. omistusasunnot

Ka. (prosentteina)

]50 % ; 60 %]

ncu, #

j. ensiasunnon ostajat

Ka. (prosentteina)

> 60 %

ncu, #

j. vieraan valuutan määräiset lainat

Ka. (prosentteina)

Ei saatavilla

ncu, #

j. kokonaan lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. osittain lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. lyhentämättömät (*1)

Ka. (prosentteina)

Velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O) (VALINNAINEN)

VIRRAT

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*2)

Ka. (prosentteina)

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

JAKAUMA

JAKAUMA

≤ 50 %

ncu, #

≤10 %

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]10 % ; 20 %]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]20 % ; 30 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]30 % ; 40 %]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]40 % ; 50 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

> 60 %

ncu, #

> 110 %

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

| Nykyinen luototusaste (LTV-C) | | | KANNAT | | Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O) | | VIRRAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | | Ka. (prosentteina) | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. |
| JAKAUMA | | | | | JAKAUMA | | |
| ≤ 50 % | | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | | ncu, # | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | | ncu, # | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 110 % | | | ncu, # | | > 6 | | ncu, # |
| Ei saatavilla | | | ncu, # | | Ei saatavilla | | ncu, # |

Nykyinen luototusaste (LTV-C)

KANNAT

Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O)

VIRRAT

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka.

JAKAUMA

JAKAUMA

≤ 50 %

ncu, #

≤3

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

> 6

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

| Maturiteetti alullepanohetkellä | | VIRRAT | | | Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O) | | VIRRAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (vuotta) | | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. |
| JAKAUMA | | | | | JAKAUMA | | |
| ≤ 5y | | ncu, # | | | ≤3 | | ncu, # |
| ]5v ; 10v] | | ncu, # | | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]10v ; 15v] | | ncu, # | | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]15v ; 20v] | | ncu, # | | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]25v ; 30v] | | ncu, # | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]30v ; 35v] | | ncu, # | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 35v | | ncu, # | | | ]6,5 ; 7] | | ncu, # |
| Ei saatavilla | | ncu, # | | | > 7 | | ncu, # |
| | | | | | Ei saatavilla | | ncu, # |

Maturiteetti alullepanohetkellä

VIRRAT

Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O)

VIRRAT

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (vuotta)

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka.

JAKAUMA

JAKAUMA

≤ 5y

ncu, #

≤3

ncu, #

]5v ; 10v]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]10v ; 15v]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]15v ; 20v]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]20v ; 25v]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]25v ; 30v]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]30v ; 35v]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 35v

ncu, #

]6,5 ; 7]

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

> 7

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

YHTEISJAKAUMA

| VIRRAT | | Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) | | VIRRAT | | Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % | | Alkuperäinen koron kiinnitysjakso | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % |
| LTV-O ≤ 80 % | | | | | | j. ≤ 1v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Maturiteetti alullepanohetkellä | | | | | | j. ] 1v; 5v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | j. ] 5v; 10v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | j. > 10v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O ]80 %-90 %] | | | | | | | | | | |
| Maturiteetti alullepanohetkellä | | | | | | VIRRAT | | Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O) |
| ≤ 20v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) | | ≤ 4 | ]4 ; 6] | > 6 |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ≤ 80 % | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| LTV-O ]90 %-110 %] | | | | | | LTV-O ]90 % ; 110 %] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Maturiteetti alullepanohetkellä | | | | | | LTV-O >110 % | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O >110 % | | | | | | | | | | |
| Maturiteetti alullepanohetkellä | | | | | | | | | | |
| ≤ 20v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25v | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |

VIRRAT

Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

VIRRAT

Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

Alkuperäinen koron kiinnitysjakso

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

LTV-O ≤ 80 %

j. ≤ 1v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Maturiteetti alullepanohetkellä

j. ] 1v; 5v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

j. ] 5v; 10v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20v ; 25v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

j. > 10v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80 %-90 %]

Maturiteetti alullepanohetkellä

VIRRAT

Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O)

≤ 20v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

≤ 4

]4 ; 6]

> 6

]20v ; 25v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ≤ 80 %

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80 % ; 90 %]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]90 %-110 %]

LTV-O ]90 % ; 110 %]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Maturiteetti alullepanohetkellä

LTV-O >110 %

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20v ; 25v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O >110 %

Maturiteetti alullepanohetkellä

≤ 20v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20v ; 25v]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25v

ncu, #

ncu, #

ncu, #

2.   Raportointimalli B: sijoitusasuntoja ja omistusasuntoja varten myönnettyjen asuinkiinteistölainojen indikaattorit ja niihin liittyvät erittelyt

Muut raportointimallit sellaisia maita varten, joissa on merkittävät sijoitusasuntotoiminnan markkinat tai niihin liittyviä merkittäviä riskejä

| VIRRAT= Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

  KANNAT= Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

  ncu (national currency unit)= määrä kansallisessa valuutassa

  #= sopimusten lukumäärä

  v= vuotta

  Ka.= kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

  j.= joista |
| --- |

VIRRAT= Tiedot uusien asuinkiinteistölainojen tuotannosta raportointikauden ajalta, lainanantajan tarkastelun mukaan. Jos kansalliset makrovakausviranomaiset kykenevät erottamaan tosiasiallisesti uudet asuinkiinteistölainat uudelleen neuvotelluista asuinkiinteistölainoista, ne voivat yksilöidä uudelleen neuvotellut lainat erillisenä jaotteluna.

KANNAT= Asuinkiinteistölainakantaa koskevat tiedot raportointipäivämääränä (esim. vuoden lopussa)

ncu (national currency unit)= määrä kansallisessa valuutassa

# = sopimusten lukumäärä

v= vuotta

Ka.= kyseessä olevan suhdeluvun keskiarvo

j.= joista

SIJOITUSASUNTOLAINAT

| Sijoitusasuntolainojen yleiskuva | | VIRRAT | | Korkokate alullepanohetkellä (ICR-O) | | VIRRAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksetut lainat | | ncu, # | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. |
| j. ensiasunnon ostajat | | ncu, # | | JAKAUMA | | |
| j. vieraan valuutan määräiset lainat | | ncu, # | | ≤ 100 % | | ncu, # |
| j. kokonaan lyhennettävät | | ncu, # | | ] 100 % ; 125 %] | | ncu, # |
| j. osittain lyhennettävät | | ncu, # | | ] 125 % ; 150 %] | | ncu, # |
| j. lyhentämättömät (*3) | | ncu, # | | ] 150 % ; 175 %] | | ncu, # |
| j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4) | | ncu, # | | ] 175 % ; 200 %] | | ncu, # |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v | | ncu, # | | > 200 % | | ncu, # |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] | | ncu, # | | | | |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] | | ncu, # | | | | |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v | | ncu, # | | | | |
| | | | | Lainan suhde vuokraan alullepanohetkellä (LTR-O) | | VIRRAT |
| Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) | | VIRRAT | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) | | JAKAUMA | | |
| JAKAUMA | | | | ≤ 5 | | ncu, # |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | ] 5 ; 10] | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | ] 10 ; 15] | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | ] 15 ; 20 ] | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | > 20 | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | | | |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | | | |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | | | |
| > 110 % | | ncu, # | | | | |
| Ei saatavilla | | ncu, # | | | | |

Sijoitusasuntolainojen yleiskuva

VIRRAT

Korkokate alullepanohetkellä (ICR-O)

VIRRAT

Maksetut lainat

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka.

j. ensiasunnon ostajat

ncu, #

JAKAUMA

j. vieraan valuutan määräiset lainat

ncu, #

≤ 100 %

ncu, #

j. kokonaan lyhennettävät

ncu, #

] 100 % ; 125 %]

ncu, #

j. osittain lyhennettävät

ncu, #

] 125 % ; 150 %]

ncu, #

j. lyhentämättömät (*3)

ncu, #

] 150 % ; 175 %]

ncu, #

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4)

ncu, #

] 175 % ; 200 %]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v

ncu, #

> 200 %

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v

ncu, #

Lainan suhde vuokraan alullepanohetkellä (LTR-O)

VIRRAT

Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

VIRRAT

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka.

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

JAKAUMA

JAKAUMA

≤ 5

ncu, #

≤ 50 %

ncu, #

] 5 ; 10]

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

] 10 ; 15]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

] 15 ; 20 ]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

> 20

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

OMISTUSASUNTOLAINAT

| Omistusasuntolainojen yleiskuva | | VIRRAT | | Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O) | | VIRRAT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksetut lainat | | ncu, # | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) |
| j. ensiasunnon ostajat | | ncu, # | | j. ensiasunnon ostajat | | Ka. (prosentteina) |
| j. vieraan valuutan määräiset lainat | | ncu, # | | j. vieraan valuutan määräiset lainat | | Ka. (prosentteina) |
| j. kokonaan lyhennettävät | | ncu, # | | j. kokonaan lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) |
| j. osittain lyhennettävät | | ncu, # | | j. osittain lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) |
| j. lyhentämättömät (*3) | | ncu, # | | j. lyhentämättömät (*3) | | Ka. (prosentteina) |
| j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4) | | ncu, # | | j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4) | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v | | ncu, # | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] | | ncu, # | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v] | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] | | ncu, # | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v] | | Ka. (prosentteina) |
| j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v | | ncu, # | | j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v | | Ka. (prosentteina) |
| | | | | JAKAUMA | | |
| Nykyinen luototusaste (LTV-C) | | VIRRAT | | ≤10 % | | ncu, # |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (prosentteina) | | ]10 % ; 20 %] | | ncu, # |
| j. ensiasunnon ostajat | | Ka. (prosentteina) | | ]20 % ; 30 %] | | ncu, # |
| j. vieraan valuutan määräiset lainat | | Ka. (prosentteina) | | ]30 % ; 40 %] | | ncu, # |
| j. kokonaan lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) | | ]40 % ; 50 %] | | ncu, # |
| j. osittain lyhennettävät | | Ka. (prosentteina) | | ]50 % ; 60 %] | | ncu, # |
| j. lyhentämättömät (*3) | | Ka. (prosentteina) | | > 60 % | | ncu, # |
| j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4) | | ncu, # | | Ei saatavilla | | ncu, # |
| JAKAUMA | | | | | | |
| ≤ 50 % | | ncu, # | | | | |
| ]50 % ; 60 %] | | ncu, # | | Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O) | | VIRRAT |
| ]60 % ; 70 %] | | ncu, # | | PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. |
| ]70 % ; 80 %] | | ncu, # | | JAKAUMA | | |
| ]80 % ; 90 %] | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| > 110 % | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| Ei saatavilla | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| | | | | > 6 | | ncu, # |
| | | | | Ei saatavilla | | ncu, # |

Omistusasuntolainojen yleiskuva

VIRRAT

Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

VIRRAT

Maksetut lainat

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

j. ensiasunnon ostajat

ncu, #

j. ensiasunnon ostajat

Ka. (prosentteina)

j. vieraan valuutan määräiset lainat

ncu, #

j. vieraan valuutan määräiset lainat

Ka. (prosentteina)

j. kokonaan lyhennettävät

ncu, #

j. kokonaan lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. osittain lyhennettävät

ncu, #

j. osittain lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

j. lyhentämättömät (*3)

ncu, #

j. lyhentämättömät (*3)

Ka. (prosentteina)

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4)

ncu, #

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4)

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ≤ 1v

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 1v; 5v]

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v]

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso ] 5v; 10v]

Ka. (prosentteina)

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v

ncu, #

j. alkuperäinen koron kiinnitysjakso > 10v

Ka. (prosentteina)

JAKAUMA

Nykyinen luototusaste (LTV-C)

VIRRAT

≤10 %

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

]10 % ; 20 %]

ncu, #

j. ensiasunnon ostajat

Ka. (prosentteina)

]20 % ; 30 %]

ncu, #

j. vieraan valuutan määräiset lainat

Ka. (prosentteina)

]30 % ; 40 %]

ncu, #

j. kokonaan lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

]40 % ; 50 %]

ncu, #

j. osittain lyhennettävät

Ka. (prosentteina)

]50 % ; 60 %]

ncu, #

j. lyhentämättömät (*3)

Ka. (prosentteina)

> 60 %

ncu, #

j. kiinteistöt yksittäisillä alueilla (*4)

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

JAKAUMA

≤ 50 %

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O)

VIRRAT

]60 % ; 70 %]

ncu, #

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka.

]70 % ; 80 %]

ncu, #

JAKAUMA

]80 % ; 90 %]

ncu, #

≤3

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 6

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

| Nykyinen luototusaste (LTV-C) | | | KANNAT |
| --- | --- | --- | --- |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | | Ka. (prosentteina) |
| JAKAUMA | | | |
| ≤ 50 % | | | ncu, # |
| ]50 % ; 60 %] | | | ncu, # |
| ]60 % ; 70 %] | | | ncu, # |
| ]70 % ; 80 %] | | | ncu, # |
| ]80 % ; 90 %] | | | ncu, # |
| ]90 % ; 100 %] | | | ncu, # |
| ]100 % ; 110 %] | | | ncu, # |
| > 110 % | | | ncu, # |
| Ei saatavilla | | | ncu, # |
| | | | |
| Maturiteetti alkullepanohetkellä vuosina | | VIRRAT | |
| PAINOTETTU KESKIARVO | | Ka. (vuotta) | |
| JAKAUMA | | | |
| ≤ 5v | | ncu, # | |
| ]5v ; 10v] | | ncu, # | |
| ]10v ; 15v] | | ncu, # | |
| ]15v ; 20v] | | ncu, # | |
| ]20v ; 25v] | | ncu, # | |
| ]25v ; 30v] | | ncu, # | |
| ]30v ; 35v] | | ncu, # | |
| > 35v | | ncu, # | |
| Ei saatavilla | | ncu, # | |

Nykyinen luototusaste (LTV-C)

KANNAT

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (prosentteina)

JAKAUMA

≤ 50 %

ncu, #

]50 % ; 60 %]

ncu, #

]60 % ; 70 %]

ncu, #

]70 % ; 80 %]

ncu, #

]80 % ; 90 %]

ncu, #

]90 % ; 100 %]

ncu, #

]100 % ; 110 %]

ncu, #

> 110 %

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

Maturiteetti alkullepanohetkellä vuosina

VIRRAT

PAINOTETTU KESKIARVO

Ka. (vuotta)

JAKAUMA

≤ 5v

ncu, #

]5v ; 10v]

ncu, #

]10v ; 15v]

ncu, #

]15v ; 20v]

ncu, #

]20v ; 25v]

ncu, #

]25v ; 30v]

ncu, #

]30v ; 35v]

ncu, #

> 35v

ncu, #

Ei saatavilla

ncu, #

---

(*1)  Lyhentämättömät lainat, joiden osalta on olemassa takaisinmaksujärjestelyjä, on tarvittaessa yksilöitävä erikseen.

*1

(*2)  Asuinkiinteistölainoille, joita myönnetään minkä tahansa jäsenvaltion kotimaisessa rahoitusjärjestelmässä, voidaan antaa vakuutena ulkomailla sijaitsevaa asuinkiinteistöomaisuutta. Taulukkoon pitäisi lisätä rivi jokaista tällaista rahoituksen vakauden kannalta tärkeänä pidettävää ulkomaista aluetta varten.

*2

(*3)  Lyhentämättömät lainat, joiden osalta on olemassa takaisinmaksujärjestelyjä, on tarvittaessa yksilöitävä erikseen.

*3

(*4)  Asuinkiinteistölainoille, joita myönnetään minkä tahansa jäsenvaltion kotimaisessa rahoitusjärjestelmässä, voidaan antaa vakuutena ulkomailla sijaitsevaa asuinkiinteistöomaisuutta. Taulukkoon pitäisi lisätä rivi jokaista tällaista rahoituksen vakauden kannalta tärkeänä pidettävää ulkomaista aluetta varten.

*4

---

LIITE III

Korvataan suosituksen EJRK/2016/14 liite III seuraavasti:

”LIITE III

OHJEELLISET RAPORTOINTIMALLIT LIIKEKIINTEISTÖSEKTORIN INDIKAATTOREITA VARTEN

1.   Raportointimalli A: fyysisiä markkinoita koskevat indikaattorit

Fyysisiä markkinoita koskevat indikaattorit

| | Indikaattori | | Erittely |
| --- | --- | --- | --- |
| Toistuvuus | Kiinteistön tyyppi (1) | Kiinteistön sijainti (2) |
| Fyysiset markkinat | Liikekiinteistöjen hintaindeksi | Neljännesvuosittain | I | I |
| Vuokraindeksi | Neljännesvuosittain | I | I |
| Vuokratuottoindeksi | Neljännesvuosittain | I | I |
| Vapaiden tilojen osuus | Neljännesvuosittain | R | R |
| Aloitetut rakennushankkeet | Neljännesvuosittain | # | # |
| I= Indeksi
  R= Suhdeluku
  #= Neliömetriä |

Indikaattori

Erittely

Toistuvuus

Kiinteistön tyyppi (1)

Kiinteistön sijainti (2)

Fyysiset markkinat

Liikekiinteistöjen hintaindeksi

Neljännesvuosittain

I

I

Vuokraindeksi

Neljännesvuosittain

I

I

Vuokratuottoindeksi

Neljännesvuosittain

I

I

Vapaiden tilojen osuus

Neljännesvuosittain

R

R

Aloitetut rakennushankkeet

Neljännesvuosittain

#

#

I= Indeksi

R= Suhdeluku

# = Neliömetriä

2.   Raportointimalli B: rahoitusjärjestelmän saamisia koskevat indikaattorit

Saamisia koskevat indikaattorit

nc (national currency)= määrä kansallisessa valuutassa

| | Indikaattori | | Erittely | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toistuvuus | Kiinteistön tyyppi (3) | Kiinteistön sijaintii (4) | Sijoittajan tyyppi (5)
   (10) | Lainanantajan tyyppi (6) | Sijoittajan (10) / lainanantajan kansalaisuus (7) |
| Virrat
   (8) | Sijoitukset liikekiinteistöihin (10) | Neljännesvuosittain | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | joista liikekiinteistöjen suorat omistukset |

Indikaattori

Erittely

Yhteensä

Toistuvuus

Kiinteistön tyyppi (3)

Kiinteistön sijaintii (4)

Sijoittajan tyyppi (5)
   (10)

Lainanantajan tyyppi (6)

Sijoittajan (10) / lainanantajan kansalaisuus (7)

Virrat
   (8)

Sijoitukset liikekiinteistöihin (10)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

—

joista liikekiinteistöjen suorat omistukset

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset |
| --- | --- |

—

joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

Liikekiinteistösijoitusten arvonoikaisut

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Lainananto liikekiinteistöjä varten (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Järjestämättömät liikekiinteistölainat (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Liikekiinteistölainanannon luottotappiovaraukset (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| | Indikaattori | | Erittely | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toistuvuus | Kiinteistön tyyppi (3) | Kiinteistön sijaintii (4) | Sijoittajan tyyppi (5)
   (10) | Lainanantajan tyyppi (6) | Sijoittajan (10) / lainanantajan kansalaisuus (7) |
| Kannat
   (9) | Sijoitukset liikekiinteistöihin (10) | Vuosittain | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | joista liikekiinteistöjen suorat omistukset |

Indikaattori

Erittely

Yhteensä

Toistuvuus

Kiinteistön tyyppi (3)

Kiinteistön sijaintii (4)

Sijoittajan tyyppi (5)
   (10)

Lainanantajan tyyppi (6)

Sijoittajan (10) / lainanantajan kansalaisuus (7)

Kannat
   (9)

Sijoitukset liikekiinteistöihin (10)

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

—

joista liikekiinteistöjen suorat omistukset

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset |
| --- | --- |

—

joista liikekiinteistöjen epäsuorat omistukset

Vuosittain

nc

nc

nc

Liikekiinteistösijoitusten arvonoikaisut

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Lainananto liikekiinteistöjä varten (ml. kehitysvaiheessa tai rakenteilla olevat kiinteistöt)

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista järjestämättömät liikekiinteistölainat |
| --- | --- |

—

joista järjestämättömät liikekiinteistölainat

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Liikekiinteistölainanannon luottotappiovaraukset

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista järjestämättömät liikekiinteistölainat |
| --- | --- |

—

joista järjestämättömät liikekiinteistölainat

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

joista lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

joista lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Lainananto kehitysvaiheessa oleviin liikekiinteistöihin (osa liikekiinteistölainanantoa)

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

| — | joista järjestämättömät lainat |
| --- | --- |

—

joista järjestämättömät lainat

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

Kehitysvaiheessa oleviin liikekiinteistöihin kohdistuvan lainanannon luottotappiovaraukset

Vuosittain

nc

nc

nc

nc

nc

3.   Raportointimalli C: luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit

Luotonannon ehtoja koskevat indikaattorit (11)

R= Suhdeluku

| | Indikaattori | Toistuvuus | Suhdelukujen painotettu keskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Virrat
   (12) | Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O) | Neljännesvuosittain | R |
| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |

Indikaattori

Toistuvuus

Suhdelukujen painotettu keskiarvo

Virrat
   (12)

Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

Neljännesvuosittain

R

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

Korkokate alullepanohetkellä (ICR-O)

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

Velanhoitokate alullepanohetkellä (DSCR-O)

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Neljännesvuosittain

R

| | Indikaattori | Toistuvuus | Suhdelukujen painotettu keskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Kannat
   (13) | Nykyinen luototusaste (LTV-C) | Vuosittain | R |
| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |

Indikaattori

Toistuvuus

Suhdelukujen painotettu keskiarvo

Kannat
   (13)

Nykyinen luototusaste (LTV-C)

Vuosittain

R

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Vuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Vuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

Nykyinen korkokate (ICR-C)

Vuosittain

R

| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Vuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Vuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

Nykyinen velanhoitokate (DSCR-C)

Vuosittain

R

| — | lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten |
| --- | --- |

—

lainat kiinteistöjen omistajien hallussa olevien valmiiden tai rakenteilla olevien kiinteistöjen hankkimiseksi niiden liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamista varten

Vuosittain

R

| — | lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat vuokra-asuntojen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta) |
| --- | --- |

—

lainat tuloa tuottavien kiinteistöjen hankkimista varten (muu kuin vuokra-asuntotoiminta)

Vuosittain

R

| — | lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat kehitysvaiheessa olevan liikekiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

| — | lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten |
| --- | --- |

—

lainat sosiaalista asuntotarjontaa varten hallussa pidettävien kiinteistöjen hankkimista varten

Vuosittain

R

---

(1)  Kiinteistöt eritellään tyypin mukaan luokkiin toimisto, kaupallinen, teollisuus ja muu käyttö (kotimaan markkinat, kaikki).

1

(2)  Kiinteistöt eritellään sijainnin mukaan luokkiin kotimainen prime ja kotimainen muu.

2

(3)  Kiinteistön tyyppi eritellään luokkiin toimisto, kaupallinen, teollisuus ja muu käyttö, jos sillä on indikaattorin kannalta merkitystä.

3

(4)  Kiinteistön sijainti eritellään luokkiin kotimainen prime, kotimainen muut ja ulkomainen.

4

(5)  Sijoittajat eritellään tyypin mukaan luokkiin pankit, vakuutusyhtiöt, eläkerahastot, sijoitusrahastot, kiinteistöyritykset ja muut.

5

(6)  Lainanantajat eritellään tyypin mukaan luokkiin pankit, vakuutusyhtiöt, eläkerahastot, sijoitusrahastot, kiinteistöyritykset ja muut.

6

(7)  Kansalaisuus eritellään luokkiin kotimaiset, Euroopan talousalue ja muu maailma.

7

(8)  Virtatiedot ilmoitetaan bruttomääräisinä sijoituksista, lainanannosta ja järjestämättömistä lainoista (sisältää vain uudet lainat/sijoitukset ottamatta huomioon olemassa olevien määrien takaisinmaksuja tai vähennyksiä).

8

Virtatiedot ilmoitetaan nettomääräisinä sijoitusten arvonoikaisujen ja luottotappiovarausten osalta.

(9)  Kantatiedot liikekiinteistösijoitusten, liikekiinteistösijoitusten arvonoikaisujen, (järjestämättömien) liikekiinteistölainojen ja liikekiinteistölainanannon luottotappiovarautsen kannoista raportointipäivämääränä.

9

(10)  Vain jos sijoituksilla on merkittävä osuus liikekiinteistörahoituksessa.

10

nc (national currency)= määrä kansallisessa valuutassa

nc (national currency)

(11)  Ei sisällä kehitysvaiheessa olevia kiinteistöjä, joita voidaan seurata käyttäen suhdelukua ”lainan osuus kustannuksista” (LTC).

11

(12)  Virtatiedot uusista liikekiinteistölainoista raportointikauden ajalta.

12

(13)  Kantatiedot liikekiinteistölainojen kannasta raportointipäivämääränä.

13

R= Suhdeluku

R

---

LIITE IV

Korvataan suosituksen EJRK/2016/14 liite IV seuraavasti:

”LIITE IV

INDIKAATTORIEN MITTAAMISESSA JA LASKENNASSA KÄYTETTÄVIÄ MENETELMIÄ KOSKEVA OHJEISTUS

Tässä liitteessä annetaan yleisen tason ohjeistusta liitteen II ja soveltuvin osin myös liitteen III raportointimalleissa käytettyjen indikaattorien laskennassa käytettävistä menetelmistä Sen tarkoituksena ei ole antaa yksityiskohtaisia teknisiä ohjeita raportointimallien täyttämiseen kaikkia mahdollisia tapauksia varten Ohjeistusta olisi pikemminkin tulkittava siten, että se kattaa tavoitemääritelmät ja tavoitemenetelmät, ja joissakin tapauksissa poikkeamat voivat olla oikeutettuja markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi.

1.   Luototusaste alullepanohetkellä (LTV-O)

| 1. | LTV-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | “L” määritetään laskentaa varten seuraavasti:






  a) | Se sisältää kaikki lainat ja lainaerät, joiden vakuutena on lainanottajan kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä (lainan käyttötarkoituksesta riippumatta), kun lainat “lainanottajan mukaan” ja “vakuuden mukaan” on aggregoitu. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Se sisältää kaikki lainat ja lainaerät, joiden vakuutena on lainanottajan kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä (lainan käyttötarkoituksesta riippumatta), kun lainat “lainanottajan mukaan” ja “vakuuden mukaan” on aggregoitu.

| b) | Sen määrä perustuu maksettuihin määriin, minkä vuoksi se ei sisällä puitelainojen nostamattomia määriä. Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “L” on kaikkien raportointipäivämäärään mennessä maksettujen lainaerien summa, ja LTV-O lasketaan aina uuden lainaerän maksupäivänä (1). Jos edellä mainittu laskentamenetelmä ei ole käytettävissä tai ei vastaa vallitsevaa markkinakäytäntöä, LTV-O voidaan laskea vaihtoehtoisesti myös myönnettyjen lainojen kokonaismäärän ja rakenteilla olevan asuinkiinteistön valmistumishetken odotetun arvon perusteella. |
| --- | --- |

b)

Sen määrä perustuu maksettuihin määriin, minkä vuoksi se ei sisällä puitelainojen nostamattomia määriä. Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “L” on kaikkien raportointipäivämäärään mennessä maksettujen lainaerien summa, ja LTV-O lasketaan aina uuden lainaerän maksupäivänä (1). Jos edellä mainittu laskentamenetelmä ei ole käytettävissä tai ei vastaa vallitsevaa markkinakäytäntöä, LTV-O voidaan laskea vaihtoehtoisesti myös myönnettyjen lainojen kokonaismäärän ja rakenteilla olevan asuinkiinteistön valmistumishetken odotetun arvon perusteella.

| c) | Se ei sisällä lainoja, joiden vakuutena kyseinen omaisuus ei ole, ellei raportoiva luoton myöntäjä pidä vakuudettomia lainoja osana asuntolainan rahoitustransaktiota, jossa yhdistetään vakuudellisia ja vakuudettomia lainoja. Tässä tapauksessa vakuudettomat lainat olisi myös sisällytettävä erään “L”. |
| --- | --- |

c)

Se ei sisällä lainoja, joiden vakuutena kyseinen omaisuus ei ole, ellei raportoiva luoton myöntäjä pidä vakuudettomia lainoja osana asuntolainan rahoitustransaktiota, jossa yhdistetään vakuudellisia ja vakuudettomia lainoja. Tässä tapauksessa vakuudettomat lainat olisi myös sisällytettävä erään “L”.

| d) | Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta. |
| --- | --- |

d)

Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta.

| e) | Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja. |
| --- | --- |

e)

Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja.

| f) | Se ei sisällä lainaan liittyviä tukia. |
| --- | --- |

f)

Se ei sisällä lainaan liittyviä tukia.

| 3. | “V” määritetään laskentaa varten seuraavasti:






  a) | Sen laskenta perustuu lainan alullepanohetken mukaiseen kiinteistön arvoon, joka on pienempi seuraavista:






  1. | transaktioarvo, eli luovutusasiakirjaan kirjattu arvo, ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Sen laskenta perustuu lainan alullepanohetken mukaiseen kiinteistön arvoon, joka on pienempi seuraavista:

1.

transaktioarvo, eli luovutusasiakirjaan kirjattu arvo, ja

| 2. | arvo, joka perustuu riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon. |
| --- | --- |

2.

arvo, joka perustuu riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon.

Jos käytettävissä on vain yksi arvo, käytetään sitä.

| b) | Huomioon ei oteta suunniteltujen kunnostustöiden tai rakennustöiden arvoa. |
| --- | --- |

b)

Huomioon ei oteta suunniteltujen kunnostustöiden tai rakennustöiden arvoa.

| c) | Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “V” merkitsee kiinteistön kokonaisarvoa raportointipäivään saakka (rakennustöiden edistymisestä johtuva arvonnousu otetaan huomioon). “V” arvioidaan uusien lainaerien maksun yhteydessä, jolloin on mahdollista laskea päivitetty LTV-O. |
| --- | --- |

c)

Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, “V” merkitsee kiinteistön kokonaisarvoa raportointipäivään saakka (rakennustöiden edistymisestä johtuva arvonnousu otetaan huomioon). “V” arvioidaan uusien lainaerien maksun yhteydessä, jolloin on mahdollista laskea päivitetty LTV-O.

| d) | Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta. |
| --- | --- |

d)

Sitä ei oikaista riskejä vähentävien tekijöiden johdosta.

| e) | Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja. |
| --- | --- |

e)

Se ei sisällä asuinkiinteistölainaan liittyviä kustannuksia ja maksuja.

| f) | Sitä ei lasketa “pitkän aikavälin arvona”. Vaikka pitkän aikavälin arvon käyttäminen voisi olla perusteltua “V”:n myötäsyklisyyden vuoksi, LTV-O:n tavoitteena on kuvata luotonannon ehtoja alullepanohetkellä. Jos hetkellä, jona asuinkiinteistölaina myönnetään ja LTV-O kirjataan, “V” ei vastaisi omaisuuserän arvoa alullepanohetkellä siten kuin se on kirjattu lainanantajan asiakirjoihin, se ei siis kuvaisi asianmukaisesti LTV-O:ta koskevaa lainanantajan todellista luottopolitiikkaa. |
| --- | --- |

f)

Sitä ei lasketa “pitkän aikavälin arvona”. Vaikka pitkän aikavälin arvon käyttäminen voisi olla perusteltua “V”:n myötäsyklisyyden vuoksi, LTV-O:n tavoitteena on kuvata luotonannon ehtoja alullepanohetkellä. Jos hetkellä, jona asuinkiinteistölaina myönnetään ja LTV-O kirjataan, “V” ei vastaisi omaisuuserän arvoa alullepanohetkellä siten kuin se on kirjattu lainanantajan asiakirjoihin, se ei siis kuvaisi asianmukaisesti LTV-O:ta koskevaa lainanantajan todellista luottopolitiikkaa.

| 4. | Sen lisäksi, että kansalliset makrovakausviranomaiset laskevat LTV-O:n edellä 2 ja 3 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti, ne voivat myös, mikäli pitävät tätä tarpeellisena niiden markkinoiden erityispiirteiden huomioimiseksi, laskea LTV-O:n vähentämällä 3 kohdan mukaisesta ”V:n” määritelmästä asuinkiinteistölainojen koko takaisin maksetun tai maksamattoman sellaisen kannan kokonaismäärän, jonka vakuutena ovat paremmalla etuoikeudella olevat kiinnitykset kiinteistöön, sen sijaan että se sisällyttäisi nämä lainat 2 kohdassa kuvatulla tavalla ”L:n” laskelmaan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jos lainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTV-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:






  a) | sijoitusasuntolainat:






  — | “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

sijoitusasuntolainat:

—

“L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| — | “V” sisältää vain sijoituskiinteistön arvon alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

—

“V” sisältää vain sijoituskiinteistön arvon alullepanohetkellä.

| b) | omistusasuntolainat:






  — | “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- |

b)

omistusasuntolainat:

—

“L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| — | “V” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden arvon alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

—

“V” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden arvon alullepanohetkellä.

| 6. | Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että luototusaste on luonteeltaan suhdanteita vahvistava ja näitä suhdelukuja tulisi sen vuoksi tarkastella varovaisuutta noudattaen riskien seurantakehyksessä. Ne voisivat myös tutkia täydentävien mittareiden käyttöä, kuten lainan suhde pitkän aikavälin arvoon (loanto-long-term-value), jossa arvoa oikaistaan markkinahintaindeksin pitkän aikavälin kehityksen mukaan. |
| --- | --- |

6.

2.   Nykyinen luototusaste (LTV-C)

| 1. | LTV-C määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | “LC” määritetään laskentaa varten seuraavasti:






  a) | Se on lainan (lainojen) maksamatta oleva määrä – “L” kuten se on määritelty 1 kohdan 2 alakohdassa – raportointipäivämääränä, ottaen huomioon uuden pääomanpalautukset, lainojen uudelleenjärjestelyt, uuden pääoman maksut, kertyneen koron ja vieraan valuutan määräisten lainojen tapauksessa valuuttakurssimuutokset. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Se on lainan (lainojen) maksamatta oleva määrä – “L” kuten se on määritelty 1 kohdan 2 alakohdassa – raportointipäivämääränä, ottaen huomioon uuden pääomanpalautukset, lainojen uudelleenjärjestelyt, uuden pääoman maksut, kertyneen koron ja vieraan valuutan määräisten lainojen tapauksessa valuuttakurssimuutokset.

| b) | Sitä oikaistaan sijoitusvälineeseen kertyneiden säästöjen, joiden tarkoituksena on lainapääoman takaisinmaksu, huomioon ottamiseksi. Kertyneet säästöt voidaan vähentää “LC”:stä vain seuraavien ehtojen täyttyessä:






  1) | kertyneet säästöt on ehdoitta pantattu velkojalle sitä nimenomaista tarkoitusta varten, että lainan pääoma maksetaan takaisin sopimuksessa ennakoituina päivinä; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Sitä oikaistaan sijoitusvälineeseen kertyneiden säästöjen, joiden tarkoituksena on lainapääoman takaisinmaksu, huomioon ottamiseksi. Kertyneet säästöt voidaan vähentää “LC”:stä vain seuraavien ehtojen täyttyessä:

1)

kertyneet säästöt on ehdoitta pantattu velkojalle sitä nimenomaista tarkoitusta varten, että lainan pääoma maksetaan takaisin sopimuksessa ennakoituina päivinä; ja

| 2) | kansallisen makrovakausviranomaisen määrittämää asianmukaista markkina-arvon aliarvostusta sovelletaan taustalla oleviin sijoituksiin liittyvien markkinariskien ja/tai kolmannesta osapuolesta johtuvien riskien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

kansallisen makrovakausviranomaisen määrittämää asianmukaista markkina-arvon aliarvostusta sovelletaan taustalla oleviin sijoituksiin liittyvien markkinariskien ja/tai kolmannesta osapuolesta johtuvien riskien huomioon ottamiseksi.

| 3. | “VC” määritetään laskentaa varten seuraavasti:






  a) | Se kuvaa 1 kohdan 3 alakohdassa määritellyn arvon “V” muutoksia kiinteistön viimeisimmän arvostuksen jälkeen. Kiinteistön nykyisen arvon tulisi perustua riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon. Jos tällaista arviota ei ole saatavissa, kiinteistön nykyinen arvo voidaan arvioida käyttäen yksityiskohtaista kiinteistöjen arvoindeksiä (joka perustuu esim. transaktiotietoihin). Jos tällaista kiinteistöjen arvoindeksiä ei myöskään ole saatavissa, yksityiskohtaista kiinteistöjen hintaindeksiä voidaan käyttää, kun ensin sovelletaan sopivaa aliarvostusta kiinteistön arvonalentumiseen varautumiseksi. Kiinteistön arvoindeksin tai hintaindeksin tulisi olla riittävän eriytettyjä kiinteistön maantieteellisen sijainnin ja kiinteistön tyypin mukaan. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Se kuvaa 1 kohdan 3 alakohdassa määritellyn arvon “V” muutoksia kiinteistön viimeisimmän arvostuksen jälkeen. Kiinteistön nykyisen arvon tulisi perustua riippumattoman ulkopuolisen tai sisäisen arvioijan arvioon. Jos tällaista arviota ei ole saatavissa, kiinteistön nykyinen arvo voidaan arvioida käyttäen yksityiskohtaista kiinteistöjen arvoindeksiä (joka perustuu esim. transaktiotietoihin). Jos tällaista kiinteistöjen arvoindeksiä ei myöskään ole saatavissa, yksityiskohtaista kiinteistöjen hintaindeksiä voidaan käyttää, kun ensin sovelletaan sopivaa aliarvostusta kiinteistön arvonalentumiseen varautumiseksi. Kiinteistön arvoindeksin tai hintaindeksin tulisi olla riittävän eriytettyjä kiinteistön maantieteellisen sijainnin ja kiinteistön tyypin mukaan.

| b) | Se oikaistaan kiinteistöön kohdistuvan ”paremmalla” etuoikeudella olevan kiinnityksen muutosten perusteella. |
| --- | --- |

b)

Se oikaistaan kiinteistöön kohdistuvan ”paremmalla” etuoikeudella olevan kiinnityksen muutosten perusteella.

| c) | Se lasketaan vuosittain. |
| --- | --- |

c)

Se lasketaan vuosittain.

| 4. | Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTV-C:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:






  a) | sijoitusasuntolainat:






  — | “LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

sijoitusasuntolainat:

—

“LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| — | “VC” viittaa sijoituskiinteistön nykyiseen arvoon. |
| --- | --- |

—

“VC” viittaa sijoituskiinteistön nykyiseen arvoon.

| b) | omistusasuntolainat:






  — | “LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- |

b)

omistusasuntolainat:

—

“LC” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omistusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| — | “VC” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden nykyisen arvon. |
| --- | --- |

—

“VC” sisältää vain omistajan omassa käytössä olevan omaisuuden nykyisen arvon.

3.   Lainojen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LTI-O)

| 1. | LTI-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa “L” tarkoittaa samaa kuin 1 kohdan 2 alakohdassa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laskennassa “I” on lainanottajan vuosittaisten käytettävissä olevien tulojen kokonaismäärä, siten kuin lainanantaja on kirjannut sen asuinkiinteistölainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Määritettäessä lainanottajan käytettävissä olevia tuloja, suosituksen kohteita kannustetaan noudattamaan määritelmää 1 niin suuressa määrin kuin mahdollista ja vähintään määritelmää 2:
  Määritelmä 1: ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo (kuten voitot) + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.
  Tässä määritelmässä






  a) | ”kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo” sisältää vuokratulon omistuksessa olevista kiinteistöistä, joihin ei liity maksamatta olevaa asuinkiinteistölainaa, sekä sijoituskiinteistöistä. Vuokratulot olisi määritettävä pankkien käytettävissä olevien tietojen tai muulla tavoin johdettujen tietojen perusteella. Jos tarkkoja tietoja ei ole saatavissa, tiedonantajalaitosten tulisi antaa paras mahdollinen arvio vuokratulosta ja kuvata sen saamiseksi käytetty menetelmä; |
| --- | --- | --- |

4.

Määritelmä 1: ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo (kuten voitot) + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

Tässä määritelmässä

a)

”kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo” sisältää vuokratulon omistuksessa olevista kiinteistöistä, joihin ei liity maksamatta olevaa asuinkiinteistölainaa, sekä sijoituskiinteistöistä. Vuokratulot olisi määritettävä pankkien käytettävissä olevien tietojen tai muulla tavoin johdettujen tietojen perusteella. Jos tarkkoja tietoja ei ole saatavissa, tiedonantajalaitosten tulisi antaa paras mahdollinen arvio vuokratulosta ja kuvata sen saamiseksi käytetty menetelmä;

| b) | ”verojen” tulisi tärkeysjärjestyksessä sisältää työnantajamaksut, verohuojennukset, eläke- ja vakuutusmaksut, jos ne on peritty bruttotulosta, erityiset verot kuten kiinteistöverot ja muut verot, jotka eivät ole kulutusveroja; |
| --- | --- |

b)

”verojen” tulisi tärkeysjärjestyksessä sisältää työnantajamaksut, verohuojennukset, eläke- ja vakuutusmaksut, jos ne on peritty bruttotulosta, erityiset verot kuten kiinteistöverot ja muut verot, jotka eivät ole kulutusveroja;

| c) | ”terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksujen” tulisi sisältää kiinteät ja pakolliset menot, jotka joissakin maissa maksetaan verojen jälkeen; |
| --- | --- |

c)

”terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksujen” tulisi sisältää kiinteät ja pakolliset menot, jotka joissakin maissa maksetaan verojen jälkeen;

| d) | ”verohyvitysten” tulisi sisältää verohallinnolta tulevat palautukset, jotka liittyvät asuinkiinteistölainan korkojen vähentämiseen; |
| --- | --- |

d)

”verohyvitysten” tulisi sisältää verohallinnolta tulevat palautukset, jotka liittyvät asuinkiinteistölainan korkojen vähentämiseen;

| e) | ”lainatukien” tulisi sisältää kaikki julkisen sektorin tukitoimet, joiden tarkoituksena on pienentää lainanottajan velanhoitorasitetta (esim. korkotuet ja takaisinmaksua koskevat tuet). |
| --- | --- |

e)

”lainatukien” tulisi sisältää kaikki julkisen sektorin tukitoimet, joiden tarkoituksena on pienentää lainanottajan velanhoitorasitetta (esim. korkotuet ja takaisinmaksua koskevat tuet).

Määritelmä 2: ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo (voitot) – verot

| 5. | Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LTI-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:






  a) | sijoitusasuntolainat:






  — | “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

sijoitusasuntolainat:

—

“L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut sijoitusasuntolainaan liittyvää kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| b) | omistusasuntolainat:






  — | “L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omassa käytössään olevaa kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- |

b)

omistusasuntolainat:

—

“L” sisältää vain lainat tai lainaerät, joiden vakuudeksi lainanottaja on antanut omassa käytössään olevaa kiinteää omaisuutta alullepanohetkellä.

| — | Jos lainanottajalla on omistusasuntolainoja ja sijoitusasuntolainoja, vain sijoitusasunnoista kertyvää vuokratuloa ilman sijoitusasuntolainan hoitokuluja voidaan käyttää omistusasuntolainan maksun tueksi. Tässä tapauksessa paras käytettävissä olevien tulojen määritelmä on seuraava:
  ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset. |
| --- | --- |

—

Jos lainanottajalla on omistusasuntolainoja ja sijoitusasuntolainoja, vain sijoitusasunnoista kertyvää vuokratuloa ilman sijoitusasuntolainan hoitokuluja voidaan käyttää omistusasuntolainan maksun tueksi. Tässä tapauksessa paras käytettävissä olevien tulojen määritelmä on seuraava:

”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

4.   Velan suhde tuloihin alullepanohetkellä (DTI-O)

| 1. | DTI-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa “D” sisältää lainanottajan yhteenlasketut velat riippumatta siitä, onko niiden vakuutena kiinteistö, mukaan luettuina kaikki maksamatta olevat lainat eli asuinkiinteistölainojen tarjoajien ja muiden lainanantajien myöntämät lainat asuinkiinteistölainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa. |
| --- | --- |

3.

5.   Lainanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (LSTI-O)

| 1. | LSTI-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa “LS” viittaa asuinkiinteistölainan vuotuisiin velanhoitokuluihin, ja “L” on kuten 1 kohdan 2 alakohdassa määritelty lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jos asuinkiinteistölainamarkkinoita seurataan erikseen sijoitusasuntojen ja omistusasuntojen osalta, LSTI-O:n määritelmää sovelletaan seuraavin poikkeuksin:






  a) | sijoitusasuntolainat:






  — | “LS” viittaa sijoitusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

sijoitusasuntolainat:

—

“LS” viittaa sijoitusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä.

| b) | omistusasuntolainat:






  — | “LS” viittaa omistusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- | --- |

b)

omistusasuntolainat:

—

“LS” viittaa omistusasuntolainan vuotuisiin velanhoitokuluihin lainan alullepanohetkellä.

| — | ”Käytettävissä olevien tulojen” paras määritelmä on seuraava:
  ”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset. |
| --- | --- |

—

”Käytettävissä olevien tulojen” paras määritelmä on seuraava:

”käytettävissä olevat tulot” = työntekijän tulo + yksityisen ammatinharjoittajan tulo, kuten voitot + tulo julkisista eläkejärjestelmistä + tulo yksityisistä eläkejärjestelmistä ja työeläkejärjestelmistä + tulo työttömyysetuuksista + tulo muista sosiaalietuuksista kuin työttömyysetuuksista + säännölliset yksityiset siirrot (kuten elatusapu) + (kiinteän omaisuuden bruttomääräinen vuokratulo – vuokrakiinteistön velan hoitokulut) + tulo taloudellisista sijoituksista + tulo yksityisestä liiketoiminnasta tai kumppanuudesta + säännöllinen tulo muista lähteistä + lainatuet – verot – terveydenhoito-/sosiaaliturva-/sairausvakuutusmaksut + verohyvitykset.

6.   Velanhoitokulujen ja tulojen suhde alullepanohetkellä (DSTI-O)

| 1. | DSTI-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa “DS” viittaa lainanottajan yhteenlaskettujen velkojen vuotuisiin velanhoitokuluihin, ja “D” on kuten 4 kohdan 2 alakohdassa on määritelty lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laskennassa “I” tarkoittaa samaa kuin 3 kohdan 4 alakohdassa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | DSTI-O:ta tulisi tarkastella valinnaisena indikaattorina, sillä lainanantajilla ei kaikilla lainkäyttöalueilla ole pääsyä sen osoittajan laskentaa edellyttäviin tietoihin. Lainkäyttöalueilla, joilla lainanantajilla on pääsy tällaisiin tietoihin (esim. luottorekisterin tai verotietojen kautta), makrovakausviranomaisia kannustetaan kuitenkin vahvasti sisällyttämään myös tämä indikaattori riskien seurantakehykseensä. |
| --- | --- |

4.

7.   Korkokate (ICR)

| 1. | ICR määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa






  a) | ”vuotuisen vuokratulon bruttomäärä” on liikekiinteistöjen vuokraamisesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

”vuotuisen vuokratulon bruttomäärä” on liikekiinteistöjen vuokraamisesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja.

| b) | ”vuotuiset korkokulut” ovat sijoitusasuntotoimintaan liittyvät vuotuiset korkokulut |
| --- | --- |

b)

”vuotuiset korkokulut” ovat sijoitusasuntotoimintaan liittyvät vuotuiset korkokulut

| 3. | Suhdeluku voi viitata arvoon lainan alullepanohetkellä (ICR-O) tai sen nykyarvoon (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

8.   Lainan ja vuokran suhde alullepanohetkellä (LTR-O)

| 1. | LTR-O määritellään seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Laskennassa






  a) | ”sijoitusasuntolaina” tarkoittaa samaa kuin “L” 1 kohdan 2 alakohdassa, mutta se rajoittuu sijoitusasunnon rahoittamiseen tarkoitettuihin asuinkiinteistölainoihin; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

”sijoitusasuntolaina” tarkoittaa samaa kuin “L” 1 kohdan 2 alakohdassa, mutta se rajoittuu sijoitusasunnon rahoittamiseen tarkoitettuihin asuinkiinteistölainoihin;

| b) | ”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” on sijoitusomaisuudesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta on vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset mutta ei veroja; |
| --- | --- |

b)

”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” on sijoitusomaisuudesta kertyvä vuotuinen vuokratulo, josta on vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset mutta ei veroja;

| c) | ”vuokratulon vuotuinen bruttomäärä” on tulo, joka kertyy sijoitusomaisuuden vuokraamisesta vuokralaisille ja josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja. |
| --- | --- |

c)

”vuokratulon vuotuinen bruttomäärä” on tulo, joka kertyy sijoitusomaisuuden vuokraamisesta vuokralaisille ja josta ei ole vähennetty kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämiä käyttökustannuksia eikä veroja.

LTR-O:n laskennassa olisi käytettävä vuotuisen vuokratulon nettomäärää. Jos näitä tietoja ei ole saatavissa, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää vuokratulon vuotuista bruttomäärää.

---

(1)  Jos kyse on vielä rakenteilla olevasta kiinteistöstä, LTV-O tiettynä hetkenä n voidaan laskea seuraavasti:

1

Formula

Tällöin i = 1, ..., n viittaa maksettuihin lainaerin ajankohtaan n mennessä, V0
  on kiinteistövakuuden (maapohjan) alkuperäinen arvo ja Formula vastaa kiinteistön arvon muutosta, joka on tapahtunut ajanjaksojen aikana viimeisen lainaerän maksuun saakka ajankohtana n.

i

n

n

V0

---

LIITE V

Korvataan suosituksen EJRK/2016/14 liite V seuraavasti:

”LIITE V

MÄÄRITELMIÄ JA INDIKAATTOREITA KOSKEVAOHJEISTUS

Tässä liitteessä on ohjeistusta indikaattoreiden määritelmään ja erityisesti liitteeseen III liittyvistä erityisistä kysymyksistä. Sen tarkoituksena ei ole antaa yksityiskohtaisia teknisiä ohjeita liitteen III raportointimallien täyttämiseen kaikkia mahdollisia tapauksia varten. Ohjeistusta olisi pikemminkin tulkittava siten, että se kattaa tavoitemääritelmät ja tavoitemenetelmät, ja joissakin tapauksissa poikkeamat voivat olla oikeutettuja markkinoiden tai markkinasegmenttien erityispiirteiden huomioimiseksi.

1.   Liikekiinteistön määritelmiä

Tällä hetkellä ei ole olemassa unionin laajuista liikekiinteistön määritelmää, joka olisi riittävän tarkka makrovakausvalvonnan tarkoituksia varten.

| a) | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 75 alakohdassa määritellään asuinkiinteistöt, mutta siinä ei anneta tarkkaa määritelmää liikekiinteistöistä, joita kuvataan 126 artiklassa toimisto- tai muiksi liiketiloiksi. Mainitussa asetuksessa edellytetään myös, että kiinteistön arvon ei tulisi liikekiinteistöjen osalta riippua velallisen luottokelpoisuudesta tai hankkeen arvon kehityksestä. |
| --- | --- |

a)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 75 alakohdassa määritellään asuinkiinteistöt, mutta siinä ei anneta tarkkaa määritelmää liikekiinteistöistä, joita kuvataan 126 artiklassa toimisto- tai muiksi liiketiloiksi. Mainitussa asetuksessa edellytetään myös, että kiinteistön arvon ei tulisi liikekiinteistöjen osalta riippua velallisen luottokelpoisuudesta tai hankkeen arvon kehityksestä.

| b) | EPV on antanut hyödyllisen kriteerin: kiinteistön pääasiallisen käytön ”tulisi liittyä taloudelliseen toimintaan” (1). Vaikka tämä kriteeri on hyödyllinen, se ei siltikään ole riittävän tarkka makrovakauden valvontaa varten. |
| --- | --- |

b)

EPV on antanut hyödyllisen kriteerin: kiinteistön pääasiallisen käytön ”tulisi liittyä taloudelliseen toimintaan” (1). Vaikka tämä kriteeri on hyödyllinen, se ei siltikään ole riittävän tarkka makrovakauden valvontaa varten.

| c) | Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/867 (EKP/2016/13) (2) on toinen mahdollinen liikekiinteistön määritelmän lähde. Vaikka tilanteessa, jossa tämä suositus alun perin annettiin, oli rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta perusteltua antaa yksityiskohtaisempia määritelmiä, tilastoinnin viimeaikainen kehitys on korostanut tarvetta sovittaa liikekiinteistön määritelmä tiiviimmin yhteen asetuksen (EU) 2016/867 mukaisen määritelmän kanssa, jotta helpotettaisiin kansallisten makrovakausviranomaisten harjoittamaa seurantaa ja rahoitusvakauden analysointia ja mahdollistettaisiin täysi vertailukelpoisuus maiden välillä. |
| --- | --- |

c)

Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/867 (EKP/2016/13) (2) on toinen mahdollinen liikekiinteistön määritelmän lähde. Vaikka tilanteessa, jossa tämä suositus alun perin annettiin, oli rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta perusteltua antaa yksityiskohtaisempia määritelmiä, tilastoinnin viimeaikainen kehitys on korostanut tarvetta sovittaa liikekiinteistön määritelmä tiiviimmin yhteen asetuksen (EU) 2016/867 mukaisen määritelmän kanssa, jotta helpotettaisiin kansallisten makrovakausviranomaisten harjoittamaa seurantaa ja rahoitusvakauden analysointia ja mahdollistettaisiin täysi vertailukelpoisuus maiden välillä.

| d) | Tietoaukkoja koskeva G20-ryhmän aloite (3) koostuu 20 suosituksesta talous- ja rahoitustilastojen parantamiseksi, ja sen käynnistämisen tarkoituksena oli parantaa talous- ja rahoitustietojen saatavuutta ja vertailukelpoisuutta finanssikriisin puhjettua vuosina 2007 ja 2008. Tietoaukkoja koskevan G20-ryhmän aloitteen toisen vaiheen (DGI-2) (4) suosituksissa II. 17 ja II. 18 korostetaan vaatimusta parantaa sekä asuinkiinteistö- että liikekiinteistötilastojen saatavuutta. Komissio (Eurostat) julkaisi tämän aloitteen perusteella vuonna 2017 raportin ”Commercial property price indicators: sources, methods and issues” (5), jossa esitetään liikekiinteistöjen hintaindekseihin liittyviä lähdetietoja ja menetelmiä, tarkoituksena antaa tietojen kerääjille ja käyttäjille enemmän tietoja vaihtoehtoisista tietolähteistä, mittauksista, menetelmistä ja haasteista. |
| --- | --- |

d)

Tietoaukkoja koskeva G20-ryhmän aloite (3) koostuu 20 suosituksesta talous- ja rahoitustilastojen parantamiseksi, ja sen käynnistämisen tarkoituksena oli parantaa talous- ja rahoitustietojen saatavuutta ja vertailukelpoisuutta finanssikriisin puhjettua vuosina 2007 ja 2008. Tietoaukkoja koskevan G20-ryhmän aloitteen toisen vaiheen (DGI-2) (4) suosituksissa II. 17 ja II. 18 korostetaan vaatimusta parantaa sekä asuinkiinteistö- että liikekiinteistötilastojen saatavuutta. Komissio (Eurostat) julkaisi tämän aloitteen perusteella vuonna 2017 raportin ”Commercial property price indicators: sources, methods and issues” (5), jossa esitetään liikekiinteistöjen hintaindekseihin liittyviä lähdetietoja ja menetelmiä, tarkoituksena antaa tietojen kerääjille ja käyttäjille enemmän tietoja vaihtoehtoisista tietolähteistä, mittauksista, menetelmistä ja haasteista.

| e) | Baselin pankkivalvontakomitean kuulemisasiakirjassa, joka koskee standardimenetelmän käyttöä luottoriskin arvioinnissa (6), määritellään liikekiinteistö samoin asuinkiinteistön vastakohdaksi, Asuinkiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on asuinkäyttöön tarkoitettua kiinteää omaisuutta, joka täyttää sovellettavien lakien ja asetusten mukaiset edellytykset kiinteistön asuinkäyttöön; siis asunto-omaisuutta. Liikekiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on muuta kiinteää omaisuutta kuin asunto-omaisuutta. |
| --- | --- |

e)

Baselin pankkivalvontakomitean kuulemisasiakirjassa, joka koskee standardimenetelmän käyttöä luottoriskin arvioinnissa (6), määritellään liikekiinteistö samoin asuinkiinteistön vastakohdaksi, Asuinkiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on asuinkäyttöön tarkoitettua kiinteää omaisuutta, joka täyttää sovellettavien lakien ja asetusten mukaiset edellytykset kiinteistön asuinkäyttöön; siis asunto-omaisuutta. Liikekiinteistösaaminen on määritelty saamiseksi, jonka vakuutena on muuta kiinteää omaisuutta kuin asunto-omaisuutta.

Edellä mainittujen määritelmien rajoituksista johtuen tässä suosituksessa esitetään liikekiinteistölle erityisesti makrovakauden valvontaan soveltuva työmääritelmä. Siinä määritellään liikekiinteistöllä tarkoitettavan mitä tahansa valmista tai kehitysvaiheessa olevaa tuloa tuottavaa kiinteistöä, ml. vuokra-asuntotoiminta; tai valmista tai rakenteilla olevaa kiinteistöä, jota kiinteistön omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten ja jota ei luokitella asuinkiinteistöksi; ml. sosiaalinen asuntotarjonta.

On kyseenalaista, tulisiko kehitysvaiheessa olevat kiinteistöt katsoa liikekiinteistöiksi. Tältä osin kansalliset käytännöt vaihtelevat. Useiden jäsenvaltioiden kokemusten mukaan viimeaikainen finanssikriisi on kuitenkin osoittanut, miten tärkeää rahoitusvakauden näkökulmasta on seurata tähän taloudelliseen toimintaan liittyviä sijoituksia ja niiden rahoitusta.

Tuloa tuottavalla kiinteistöllä määritellään tarkoitettavan kaikkea kiinteää omaisuutta, joka tuottaa tuloa vuokran tai myyntivoiton muodossa. Tästä syystä sekä sijoitusasuntotoiminta että vuokra-asuntotoiminta ovat tuloa tuottavan kiinteistön alaryhmiä.

Sijoitusasuntotoiminnalla viitataan kiinteään omaisuuteen, joka on suoraan luonnollisten henkilöiden omistuksessa ja joka on ensisijaisesti tarkoitettu vuokrattavaksi vuokralaisille. Sijoitusasuntotoiminta sijoittuu asuinkiinteistö- ja liikekiinteistötoiminnan välimaastoon. Kun tätä toimintaa kuitenkin tyypillisesti harjoittavat muut kuin ammattimaiset vuokranantajat osa-aikaisesti pienellä kiinteistösalkulla, toiminnan voidaan rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tulkita kuuluvan pikemminkin asuinkiinteistösektorille kuin liikekiinteistösektorille. Tästä syystä sijoitusasuntotoiminta luokitellaan asuinkiinteistöihin ja jätetään siis automaattisesti liikekiinteistön määritelmän ulkopuolelle, vaikka sitä edelleen pidetään tuloa tuottavana kiinteistönä. Koska siihen liittyvät riskit ovat ominaispiirteiltään erilaisia, kansallisille makrovakausviranomaisille suositetaan kaikesta huolimatta näiden osamarkkinoiden kehityksen seuraamista erikseen, mikäli tämä toiminta edustaa merkittävää riskilähdettä tai merkittävää osuutta koko asuinkiinteistöluotonannon kannasta tai virroista. Tästä syystä mukaan on otettu myös asuinkiinteistölainojen erittely, jotta voidaan erottaa sijoitusasuntolainat ja omistusasuntolainat toisistaan. Myös rakenteilla olevan sijoitusasunnon on katsottava olevan asuinkiinteistö. Samalla tavoin asuntojen, joita rakennetaan omistajien asuinkäyttöön, on katsottava olevan asuinkiinteistöjä.

Vuokra-asuntotoiminnalla viitataan oikeushenkilöiden (kuten ammattimaisten sijoittajien) omistamaan kiinteistöön, joka on tarkoitettu vuokrattavaksi vuokralaisille. Tällaisen omaisuuden on katsottava olevan myös tuloa tuottava kiinteistö, joten se luokitellaan liikekiinteistöksi. Myös rakenteilla olevat vuokra-asunnot luokitellaan liikekiinteistöksi ja erityisesti kehitysvaiheessa oleviksi tuloa tuottaviksi kiinteistöiksi. Vuokra-asuntotoiminnan rahoituksen erillisellä seurannalla voi myös olla merkitystä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta. Tästä syystä tällaisia lainoja varten on otettu mukaan erilliset erittelyt.

Liikekiinteistön määritelmään sisältyy myös muu tuloa tuottava kiinteistö kuin sijoitusasuntotoiminta ja vuokra-asuntotoiminta, riippumatta siitä, onko se valmis vai rakenteilla. Esimerkkejä tällaisista muista tuloa tuottavan kiinteistön tyypeistä ovat vuokratut toimistorakennukset tai vuokratut liiketilat. Jos tällaiset tuloa tuottavan kiinteistön tyypit ovat rakenteilla, niitä pidetään kehitysvaiheessa olevana tuloa tuottavana kiinteistönä, joka luokitellaan liikekiinteistöksi.

Kiinteistö, jota omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, sisältää liiketilat samoin kuin erityiskiinteistöt, kuten kirkot, yliopistot, museot jne. On kyseenalaista, pitäisikö kiinteistö, joka omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, luokitella liikekiinteistöksi vai toisentyyppiseksi kiinteistöksi. Tältä osin kansalliset käytännöt vaihtelevat, koska tällaiseen kiinteistöön liittyviä riskejä voidaan joissain jäsenvaltioissa tarkastella eri tavoin kuin liikekiinteistöihin liittyviä riskejä. Vaikka tunnustetaan, että riskit saattavat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, on myös tärkeää seurata tällaisia riskejä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta. Tästä syystä kiinteistö, jota omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, on otettu liikekiinteistön määritelmään. Jotta voitaisiin ottaa huomioon eri kiinteistömarkkinoiden rahoituksen erityispiirteet eri jäsenvaltioissa, mukaan on otettu myös erilliset erittelyt, jotta kyetään seuraamaan erikseen tämäntyyppiseen rahoitukseen liittyviä riskejä. Kiinteistöjä, joita omistajat käyttävät liiketoimintansa, tehtävänsä tai toimintansa harjoittamista varten, pitäisi myös pitää liikekiinteistöinä sekä rakentamisvaiheessa että niiden valmistuttua.

Sosiaalinen asuntotarjonta on monimutkainen segmentti kiinteistömarkkinoilla, sillä sen muodot voivat vaihdella eri jäsenvaltioiden välillä ja yksittäisen maan sisällä. Koska sosiaalista asuntotarjontaa eivät yleensä rakenna, osta eivätkä kunnosta luonnolliset henkilöt, sitä ei luokitella asuinkiinteistöksi vaan liikekiinteistöksi. Joissain maissa on kuitenkin rahoitusvakauden näkökulmasta tärkeää seurata tällaisesta omaisuudesta aiheutuvia riskejä erikseen. Tästä syystä tällaisia lainoja varten on lisätty erilliset erittelyt. Lisäksi valtion suoraan omistaman sosiaalisen asuntotarjonnan on katsottava olevan omistuksessa hallituksen tarkoitusta varten, joten se luokitellaan liikekiinteistöksi. Rakenteilla oleva sosiaalinen asuntotarjonta luokitellaan myös liikekiinteistöksi, ja sitä pidetään kehitysvaiheessa olevana tuloa tuottavana kiinteistönä.

Mitä tahansa muuta rakenteilla olevaa kiinteistöä on pidettävä joko asuinkiinteistönä tai liikekiinteistönä 2 jakson 1 kohdan 1 alakohdassa olevien 4 ja 38 alakohdan yleisten määritelmien mukaisesti.

2.   Liikekiinteistöjen tietolähteet

2.1   Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit

Fyysisten liikekiinteistömarkkinoiden indikaattorit voidaan saada

| a) | julkisista lähteistä, kuten kansallisilta tilastolaitoksilta tai kiinteistörekisteristä; tai |
| --- | --- |

a)

julkisista lähteistä, kuten kansallisilta tilastolaitoksilta tai kiinteistörekisteristä; tai

| b) | yksityisen sektorin tietopalveluyrityksiltä, jotka kattavat liikekiinteistömarkkinoiden merkittävän osan. |
| --- | --- |

b)

yksityisen sektorin tietopalveluyrityksiltä, jotka kattavat liikekiinteistömarkkinoiden merkittävän osan.

EJRK:n liikekiinteistöjä ja EU:n rahoitusvakautta koskevassa raportissa esitetään yleiskuvaus käytettävissä olevista hintaindekseistä ja mahdollisista tietolähteistä (7).

2.2   Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamisia koskevat indikaattorit

Tieto markkinaosapuolten, vähintään rahoitussektorin, saamisista voidaan kerätä valvontaraportoinnista. EKP ja EIOPA keräävät jo nyt osan kansallisen tason tiedoista Nämä tiedot eivät kuitenkaan ole kovin yksityiskohtaisia. Uudet valvontaraportointimallit pankeille, eli taloudellisen informaation raportointi (FINREP) ja vakavaraisuusraportointi (COREP), vakuutuksenantajille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/139/EY (8) mukaan ja sijoitusrahastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU (9) mukaan voivat antaa yksityiskohtaisempaa tietoa rahoituslaitosten liikekiinteistösaamisista.

Euroopan yhteisön tilastollisessa toimialaluokituksessa (NACE rev 2.0) täsmennetyt luokitukset voivat olla välillisesti hyödyllisiä arvioitaessa rahoituslaitosten liikekiinteistösaamisia, sillä niistä vallitsee laaja yhteisymmärrys unionin toimielinten kesken ja niitä käytetään pankkeihin ja vakuutusyhtiöihin sovellettavissa lakisääteisissä raportointimalleissa. Tässä yhteydessä merkitystä näyttäisi olevan kahdella jaksolla:

| a) | F jakso: rakentaminen, pois lukien maa- ja vesirakentaminen; ja |
| --- | --- |

a)

F jakso: rakentaminen, pois lukien maa- ja vesirakentaminen; ja

| b) | L jakso: kiinteistöalan toiminta, pois lukien kiinteistönvälitys. |
| --- | --- |

b)

L jakso: kiinteistöalan toiminta, pois lukien kiinteistönvälitys.

NACE-luokitusta käytettäessä suurin haittapuoli on se, että sen kohteena ovat talouden sektorit eivätkä lainat. Esimerkiksi kiinteistöyhtiölle ajoneuvojen ostamiseen myönnetty laina raportoidaan L jaksossa, vaikka kyse ei ole liikekiinteistölainasta.

2.3   Yksityisen sektorin tietojen käyttö

Kun kansalliset makrovakausviranomaiset käyttävät yksityisen sektorin tietojen toimittajalta saatuja tietoja liikekiinteistöjä koskevien indikaattorien kokoamiseksi, niiden edellytetään panevan merkille tietojen ulottuvuutta ja määritelmiä koskevat erot verrattuna tämän suosituksen vaatimuksiin Niiden tulisi myös pystyä antamaan tiedot toimittajan käyttämistä, taustalla olevista menetelmistä sekä otoksen kattavuudesta. Yksityisen sektorin toimittajalta saatujen tietojen tulisi olla edustavia yleisiin markkinoihin ja suosituksessa D täsmennettyihin merkityksellisiin erittelyihin nähden.

| a) | kiinteistön tyyppi; |
| --- | --- |

a)

kiinteistön tyyppi;

| b) | kiinteistön sijaintipaikka; |
| --- | --- |

b)

kiinteistön sijaintipaikka;

| c) | sijoittajan tyyppi ja kansallisuus; |
| --- | --- |

c)

sijoittajan tyyppi ja kansallisuus;

| d) | lainanantajan tyyppi ja kansallisuus. |
| --- | --- |

d)

lainanantajan tyyppi ja kansallisuus.

3.   Indikaattorien merkitykselliset erittelyt

Kun kansalliset makrovakausviranomaiset käyttävät suosituksessa D esitettyjä merkityksellisiä erittelyjä seurantatarkoituksiin, niiden tulisi pystyä esittämään arvio näiden erittelyjen merkityksestä liikekiinteistömarkkinoiden kannalta, ottaen myös huomioon suhteellisuusperiaatteen.

“Kiinteistön tyyppi” viittaa liikekiinteistön ensisijaiseen käyttötarkoitukseen. Liikekiinteistöindikaattorien osalta tämän erittelyn tulisi sisältää seuraavat luokat:

| a) | asuinkiinteistöt eli usean talouden yksiköt; |
| --- | --- |

a)

asuinkiinteistöt eli usean talouden yksiköt;

| b) | kaupalliseen tarkoitukseen käytetyt kiinteistöt kuten hotellit, ravintolat ja ostoskeskukset; |
| --- | --- |

b)

kaupalliseen tarkoitukseen käytetyt kiinteistöt kuten hotellit, ravintolat ja ostoskeskukset;

| c) | toimistot kuten kiinteistöt, joita pääasiassa käytetään ammatti- tai liiketoiminnan tiloina; |
| --- | --- |

c)

toimistot kuten kiinteistöt, joita pääasiassa käytetään ammatti- tai liiketoiminnan tiloina;

| d) | teollisuuskiinteistöt kuten kiinteistöt, joita käytetään tuotantoon, valmistukseen, jakeluun ja logistiikkaan; |
| --- | --- |

d)

teollisuuskiinteistöt kuten kiinteistöt, joita käytetään tuotantoon, valmistukseen, jakeluun ja logistiikkaan;

| e) | liikekiinteistöjen muut tyypit. |
| --- | --- |

e)

liikekiinteistöjen muut tyypit.

Jos kiinteistöä käytetään useaan eri tarkoitukseen, sitä tulisi tarkastella erillisinä kiinteistöinä (esimerkiksi kuhunkin käyttöön osoitetun pinta-alan perusteella) aina kun tällaiset erittelyn tekeminen on mahdollista; muussa tapauksessa kiinteistö voidaan luokitella sen pääasiallisen käytön mukaan.

”Kiinteistön sijainti” viittaa maantieteelliseen jaotteluun (esim. alueittain) tai kiinteistömarkkinoiden alamarkkinoihin, ja siihen tulisi sisältyä myös ”paras sijainti” ja ”muut sijainnit”. Parhaaksi sijainniksi katsotaan yleisesti sijainti tiettyjen markkinoiden parhailla paikoilla, mikä myös heijastuu vuokratuottoon (tyypillisesti markkinoiden alhaisin). Toimistorakennusten osalta tämä voi tarkoittaa keskeistä sijaintia suuressa kaupungissa. Kaupallisten rakennusten osalta tämä voi kaupungin kävelykeskustaan tai keskeisellä paikalla olevaan kauppakeskukseen. Logistiikkarakennusten osalta tämä voi viitata sijaintiin, jossa on tarvittava infrastruktuuri ja palvelut ja josta on erinomaiset yhteydet liikenneverkkoihin.

”Kiinteistön alue” viittaa alueeseen, jolla sijaitsee kiinteistö, joka on annettu vakuudeksi minkä tahansa jäsenvaltion kotimaisessa rahoitusjärjestelmässä myönnetystä lainasta. Tämän erittelyn pitäisi sisältää seuraavat alaryhmät:

| a) | kotimaan alue; |
| --- | --- |

a)

kotimaan alue;

| b) | ulkomainen alue eriteltynä yksittäisiin maihin, joita jäsenvaltion kansalliset makrovakausviranomaiset pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tärkeinä. |
| --- | --- |

b)

ulkomainen alue eriteltynä yksittäisiin maihin, joita jäsenvaltion kansalliset makrovakausviranomaiset pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tärkeinä.

“Sijoittajan tyyppi” viittaa yleisluonteisiin sijoittajaryhmiin, joita ovat muun muassa

| a) | pankit; |
| --- | --- |

a)

pankit;

| b) | vakuutuslaitokset; |
| --- | --- |

b)

vakuutuslaitokset;

| c) | eläkerahastot; |
| --- | --- |

c)

eläkerahastot;

| d) | sijoitusrahastot; |
| --- | --- |

d)

sijoitusrahastot;

| e) | kiinteistöyritykset; |
| --- | --- |

e)

kiinteistöyritykset;

| f) | muut. |
| --- | --- |

f)

muut.

On todennäköistä, että saatavissa on tietoja vain kirjatuista lainanottajista tai sijoittajista. Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi kuitenkin olla tietoisia siitä, että kirjattu lainanottaja tai sijoittaja ei välttämättä ole sama kuin perimmäinen lainanottaja tai sijoittaja, johon rahoitusriski liittyy. Viranomaisia kannustetaan sen vuoksi seuraamaan myös perimmäistä lainanottajaa tai sijoittajaa koskevia tietoja aina kun se on mahdollista esimerkiksi markkinaosapuolilta saatujen tietojen avulla. Näin viranomaiset voivat saada paremman käsityksen markkinaosapuolten menettelyistä ja riskeistä.

”Lainanantajan tyyppi” viittaa yleisluonteisiin lainanantajien ryhmiin, joita ovat muun muassa

| a) | pankit, roskapankit mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

pankit, roskapankit mukaan luettuina;

| b) | vakuutuslaitokset; |
| --- | --- |

b)

vakuutuslaitokset;

| c) | eläkerahastot. |
| --- | --- |

c)

eläkerahastot.

Kansallisten makrovakausviranomaisten voi olla tarpeen sopeuttaa sijoittajien ja lainanantajien luetteloa paikallisen liikekiinteistösektorin omaispiirteiden huomioon ottamiseksi.

”Kansallisuus” viittaa maahan, jossa markkinaosapuoli on perustettu. Sijoittajien ja lananantajien kansallisuus tulisi eritellä vähintään kolmeen ryhmään seuraavien maantieteellisten luokkien mukaan:

| a) | kotimaa; |
| --- | --- |

a)

kotimaa;

| b) | muut Euroopan talousalueen maat; |
| --- | --- |

b)

muut Euroopan talousalueen maat;

| c) | ulkomaat. |
| --- | --- |

c)

ulkomaat.

Kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi olla tietoisia siitä, että kirjatun sijoittajan tai lainanantajan kansallisuus ei välttämättä ole sama kuin perimmäisen sijoittajan tai lainanantajan, johon lopullinen riski liittyy. Viranomaisia kannustetaan sen vuoksi seuraamaan myös perimmäistä lainanantajan tai sijoittajan kansallisuutta esimerkiksi markkinaosapuolilta saatujen tietojen avulla.

Edellä suosituksessa D(2) tarkoitettuja erittelyjä on pidettävä vähimmäissuosituksena. Mikään ei kuitenkaan estä kansallisia makrovakausviranomaisia käyttämästä ylimääräisiä erittelyjä, joita ne pitävät rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta tarpeellisina sen vuoksi, että ne perustuvat niiden omiin määritelmiin ja mittareihin ja niissä otetaan huomioon niiden kansallisten liikekiinteistömarkkinoiden erityispiirteet. Kansalliset makrovakausviranomaiset voivat näiden ylimääräisten erittelyjen osalta päättää seurata ja ryhmitellä näitä markkinasegmenttejä siten kuin pitävät asianmukaisena kansallisten liikekiinteistömarkkinoidensa kannalta. Lisäksi silloin, jos kansalliset maksuvakausviranomaiset katsovat, että liikekiinteistöjen ja asuinkiinteistöjen tietyt alaryhmät eivät ole merkityksellisiä rahoitusvakauden valvonnan näkökulmasta, ne voivat päättää olla seuraamatta riskejä, joita aiheutuu tämäntyyppisistä kiinteistöistä ja/tai niiden rahoituksesta. Tällaisissa tapauksissa kansallisten maksuvakausviranomaisten toimettomuutta on pidettävä perusteltuna sillä edellytyksellä, että tästä esitetään riittävä selvitys.

4.   Fyysisiä markkinoita koskevien indikaattorien laskentamenetelmät

Liikekiinteistön hinta viittaa hintaan laadun pysyessä muuttumattomana, eli kiinteistön markkina-arvoon, jossa ei huomioida laadun muutoksia kuten arvon aleneminen (ja vanhentuminen) tai arvonkorotukset (esim. peruskorjaukset).

Eurostatin käynnistämään työhön perustuvan ohjeistuksen mukaan hintatiedot tulisi kerätä todellisista transaktioista. Tapauksissa, joissa näitä tietoja ei ole saatavissa ja/tai ne eivät ole kovin edustavia, arvio voidaan perustaa arviokirjaan tai arvostustietoihin, kunhan nämä tiedot heijastavat senhetkistä markkinahintaa, eivätkä jonkinlaista kestävän hinnan mittausmenetelmää.

5.   Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamisia koskeva arviointi

Rahoitusjärjestelmän liikekiinteistösaamiset koostuvat lainoista, joita antavat yleensä pankit ja joskus myös vakuuslaitokset, sekä sijoituksista, joita yleensä tekevät vakuutuslaitokset, eläkerahastot ja sijoitusrahastot. Sijoituksilla voidaan viitata sekä liikekiinteistöjen suoraan hallintaan, kuten liikekiinteistön omistusoikeuteen, että liikekiinteistöjen välilliseen hallintaan esimerkiksi arvopapereiden ja sijoitusrahastojen välityksellä. Jos lainanantaja tai sijoittaja käyttää erillisyhtiötä liikekiinteistöjen rahoitustekniikkana, tällaista lainanantoa tai sijoitustoimintaa tulisi pitää liikekiinteistöihin kohdistuvana suorana lainanantona tai tällaisten kiinteistöjen suorina omistuksina (ns. jaottelumenetelmä).

Arvioitaessa näitä järjestelmän saamisia kokonaisuutena, kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi olla tietoisia kaksinkertaisen laskennan riskistä. Sijoittajat voivat sijoittaa liikekiinteistöihin suoraan ja välillisesti. Esimerkiksi eläkerahastot ja vakuutuslaitokset sijoittavat liikekiinteistöihin usein välillisesti.

Voi myös olla vaikeaa saada oikea kuva ulkomaisten markkinaosapuolten saamisista, jotka voivat muodostaa huomattavan osan markkinoista (10). On suositeltavaa seurata näiden markkinaosapuolten toimia, sillä ne ovat tärkeitä liikekiinteistömarkkinoiden toiminnan kannalta.

Koska liikekiinteistötoiminnasta johtuvat tappiot kohdistuvat usein pankkien liikekiinteistöihin kohdistuvaan lainanantoon, kansallisia makrovakausviranomaisia kannustetaan kiinnittämään seurannassaan erityistä huomiota tähän toimintaan.

6.   LTV:n laskentamenetelmät

Liitteessä IV esitetään menetelmä LTV-O:n ja LTV-C:n laskemiseksi. Laskettaessa näitä suhdelukuja liikekiinteistöjen osalta on kuitenkin otettava huomioon useita erityispiirteitä.

Jos kyse on syndikoidusta lainasta, LTV-O olisi laskettava kaikkien lainanottajalle myönnettyjen lainojen alkuperäisen määrän ja kiinteistön alkuperäisen arvon suhdelukuna. Jos kyse on useista kiinteistöistä, LTV-O tulisi laskea alkuperäisten lainamäärien ja kyseessä olevien kiinteistöjen yhteenlasketun arvon suhdelukuna.

Koska liikekiinteistösektorilla kiinteistöjen määrä on paljon pienempi ja kiinteistöt ovat paljon heterogeenisempia kuin asuinkiinteistösektorilla, on tarkoituksenmukaisempaa käyttää LTV-C:n laskennassa yksittäisiä kiinteistöjä koskevia arvioita kuin arvo- tai hintaindeksiä.

Lopuksi on todettava, että kansallisten makrovakausviranomaisten on tarpeen seurata LTV:n jakaumaa keskittyen erityisesti lainoihin, joiden riski on korkein eli joiden LTV on korkein, sillä tappiot johtuvat usein tällaisesta ns. häntäriskistä.

7.   Korkokatteen (ICR) ja velanhoitokatteen (DSCR) laskennassa käytettävät menetelmät

Korkokatteella (ICR) ja velanhoitokatteella (DSCR) viitataan tuloa tuottavasta kiinteistöstä tai kiinteistöistä kertyneisiin vuokratuloihin tai kassavirtaan, jota kertyy kiinteistön tai kiinteistöjen omistajien liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamisesta ja josta on vähennetty verot ja käyttökustannukset, joita lainanottajalle aiheutuu kiinteistön arvon ylläpitämisestä ja – kun kyseessä on kassavirta – jota on oikaistu muilla omaisuuden käyttöön välittömästi liittyvillä kustannuksilla ja hyödyillä.

ICR määritellään seuraavasti:

Formula

ICR:ää laskettaessa

| a) | ”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” kattaa vuotuisen vuokratulon, joka kertyy vuokrakiinteistön vuokraamisesta vuokralaisille, tai vuotuisen kassavirran, jota kertyy kiinteistön omistajien liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamisesta, ja josta on vähennetty verot ja kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset ja – kun kyseessä on kassavirta – jota on oikaistu muilla omaisuuden käyttöön välittömästi liittyvillä kustannuksilla ja hyödyillä. |
| --- | --- |

a)

”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” kattaa vuotuisen vuokratulon, joka kertyy vuokrakiinteistön vuokraamisesta vuokralaisille, tai vuotuisen kassavirran, jota kertyy kiinteistön omistajien liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamisesta, ja josta on vähennetty verot ja kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset ja – kun kyseessä on kassavirta – jota on oikaistu muilla omaisuuden käyttöön välittömästi liittyvillä kustannuksilla ja hyödyillä.

| b) | ”vuotuiset korkokulut” ovat siihen lainaan, jonka vakuutena liikekiinteistö tai -kiinteistöt ovat, liittyvät vuotuiset korkokulut. |
| --- | --- |

b)

”vuotuiset korkokulut” ovat siihen lainaan, jonka vakuutena liikekiinteistö tai -kiinteistöt ovat, liittyvät vuotuiset korkokulut.

ICR:n tarkoituksena on mitata, kuinka suuressa määrin kiinteistön kerryttämä tulo riittää kattamaan korkokulut, joita lainanottajalle aiheutuu kyseisen kiinteistön hankkimisesta. ICR:ää olisi näin ollen analysoitava kiinteistökohtaisesti.

DSCR määritellään seuraavasti:

Formula

DSCR:ää laskettaessa

| a) | ”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” on vuotuinen vuokratulo, joka kertyy vuokrakiinteistön vuokraamisesta vuokralaisille, tai vuotuinen kassavirta, joka kertyy kiinteistön omistajien liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamisesta, ja josta on vähennetty kaikki verot ja kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset ja – kun kyseessä on kassavirta – jota on oikaistu muilla omaisuuden käyttöön välittömästi liittyvillä kustannuksilla ja hyödyillä. |
| --- | --- |

a)

”vuokratulon vuotuinen nettomäärä” on vuotuinen vuokratulo, joka kertyy vuokrakiinteistön vuokraamisesta vuokralaisille, tai vuotuinen kassavirta, joka kertyy kiinteistön omistajien liiketoiminnan, tehtävän tai toiminnan harjoittamisesta, ja josta on vähennetty kaikki verot ja kiinteistön arvon ylläpitämisen edellyttämät käyttökustannukset ja – kun kyseessä on kassavirta – jota on oikaistu muilla omaisuuden käyttöön välittömästi liittyvillä kustannuksilla ja hyödyillä.

| b) | ”vuotuiset velanhoitokulut” ovat siihen lainaan, jonka vakuutena liikekiinteistö tai -kiinteistöt ovat, liittyvät vuotuiset velanhoitokulut. |
| --- | --- |

b)

”vuotuiset velanhoitokulut” ovat siihen lainaan, jonka vakuutena liikekiinteistö tai -kiinteistöt ovat, liittyvät vuotuiset velanhoitokulut.

DSCR:n tarkoituksena on arvioida sen kokonaisvelkataakan painoa, jonka kiinteistö aiheuttaa lainanottajalle. Siten nimittäjä kattaa korkokulujen lisäksi myös lainan kuolettamisen eli pääoman takaisinmaksun. Tällaiseen indikaattoriin liittyvä olennaisin kysymys on se, pitäisikö se laskea kiinteistökohtaisesti vain lainanottajakohtaisesti. Liikekiinteistörahoitusta tarjotaan tyypillisesti ilman takautumisoikeutta (non-recourse), jolloin lainan lainanantajalla on oikeus takaisinmaksuun vain kiinteistön tuottamasta tulosta eikä lainanottajan muista tuloista tai omaisuudesta. Sen vuoksi on realistisempaa ja tarkoituksenmukaisempaa laskea DSCR kiinteistökohtaisesti. Lisäksi keskittyminen lainanottajan kokonaistuloihin aiheuttaisi merkittäviä konsolidointikysymyksiä, minkä johdosta olisi vaikeampaa määrittää mittari, joka on jäsenvaltioiden kesken vertailukelpoinen.

8.   Kehitysvaiheessa olevan omaisuuden kannalta merkitykselliset täydentävät indikaattorit

Kehitysvaiheessa olevien tuloa tuottavien kiinteistöjen osalta kansalliset makrovakausviranomaiset voivat alullepanohetken LTV:n sijasta seurata lainan osuutta kustannuksista (LTC). LTC edustaa kaikkien myönnettyjen lainojen alkuperäistä määrää suhteessa kiinteistön valmiiksi rakentamisesta aiheutuviin kustannuksiin.

Lisäksi kansallisten makrovakausviranomaisten tulisi seurannassaan keskittyä kaikkein riskialtteimpiin kehityspiirteisiin, kuten niihin, joissa suhdeluvut ennen vuokrausta tai myyntiä ovat erittäin alhaiset Vielä rakenteilla olevan rakennuksen osalta vuokrausta edeltävä suhdeluku on pinta-alan, jonka kiinteistön kehittäjä on jo vuokrannut lainan liikkeeseenlaskuhetkellä, suhde kiinteistön valmistuessa käytettävissä olevaan kokonaispinta-alaan; samoin myyntiä edeltävä suhdeluku on pinta-alan, jonka kiinteistön kehittäjä on jo myynyt lainan liikkeeseenlaskuhetkellä, suhde kiinteistön valmistuessa käytettävissä olevaan kokonaispinta-alaan.

9.   Euroopan valvontaviranomaisten vuosittain julkaisemat tiedot liikekiinteistösaamisista

Euroopan valvontaviranomaisia suositetaan julkistamaan lakisääteisten raportointimallien perusteella saatavissa olevien tietojen perusteella vähintään vuosittain aggregoidut ja yksittäistä laitosta koskevat tiedot niiden valvonnan piiriin kuuluvien laitosten saamisista unionin eri maiden kansallisilta liikekiinteistömarkkinoilta. Tietojen julkaisemisen odotetaan parantavan kansallisten makrovakausviranomaisten tietämystä muiden jäsenvaltioiden yhteisöjen toiminnasta niiden kotimaisilla liikekiinteistömarkkinoilla. Jos julkistettujen tietojen laajuuden tai laadun osalta ilmenee ongelmia, tietoihin tulisi liittää asianmukaiset kommentit.

Yleisesti Euroopan valvontaviranomaisten tulisi tarjota unionin kansallisille makrovakausviranomaisille mahdollisuus arvioida kaikkien unionin rahoituslaitosten saamisia sen kansallisilta markkinoilta Tämä merkitsee sitä, että unionin kaikilta rahoituslaitoksilta kerätyt tiedot tulisi aggregoida maakohtaisesti.

Julkistaessaan tällaisia aggregoituja tietoja Euroopan valvontaviranomaisten tulisi hyödyntää lakisääteisistä raportointimalleista saatavia tietoja, joissa luottosaamiset ja/tai (suorat tai epäsuorat) sijoitukset on eritelty maantieteellisesti. Kun raportointimalleissa on NACE-koodien (11) mukainen erittely, liikekiinteistöjen osalta voidaan viitata F ja L jaksoihin, vaikka tarkkaan ottaen tietyt alaryhmät olisi jätettävä ulkopuolelle tässä suosituksessa hyväksytyn liikekiinteistön määritelmän johdosta.

---

(1)  Ks. EPV:n kysymys ID 2014_1214 (21.11.2014).

1

(2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) 2016/867, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, yksityiskohtaisten luotto- ja luottoriskitietojen keruusta (EKP/2016/13), (EUVL L 144, 1.6.2016, s. 44).

2

(3)  Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä ja Kansainvälinen valuuttarahasto, The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors, 29.10.2009

3

The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors

(4)  Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä ja Kansainvälinen valuuttarahasto, Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative, syyskuu 2015.

4

Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative

(5)  ”Commercial property price indicators: sources, methods and issues”, Statistical Reports 2017 painos, Eurostat, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2017.

5

Statistical Reports

(6)  Baselin pankkivalvontakomitea, Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document, joulukuu 2015.

6

Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document

(7)  EJRK:n ”Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU” joulukuu 2015, erityisesti liitteessä II oleva 2.2 kohta.

7

on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  EJRK, ”Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU’”, joulukuu 2015, erityisesti 2.3 kohta ja kehikko 1.

10

on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU’

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

11

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/43

---

KOMISSION TIEDONANTO

Kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista EU:n julkisten hankintojen markkinoille koskevat ohjeet

(2019/C 271/02)

Sisällysluettelo

| Miksi ohjeet on laadittu? | 44 |
| --- | --- |

| Oikeudellinen kehys | 45 |
| --- | --- |

| 1. | Kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille | 46 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Kansainväliset hankintasopimukset ja kansainvälisten julkisten hankintojen väline | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ala- ja hankekohtaiset säännöt ja sopimukset | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Hallitustenvälisten sopimusten puitteissa järjestetyt hankinnat | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Toimenpiteet yleishyödyllisten palvelujen alalla | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Puolustus- ja turvallisuusalan hankinnat | 49 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 1.3 | Käytännössä | 50 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset | 51 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tunnistaminen | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tutkiminen | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten hylkääminen | 53 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Käytännössä | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | Laatuvaatimukset – strateginen lähestymistapa julkisiin hankintoihin | 54 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Investointien suunnittelu | 56 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Laatuperusteiden määrittäminen hankintamenettelyssä | 58 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sopimuksen toteutuksen seuranta | 61 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Käytännössä | 62 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 4. | Euroopan komission tarjoama käytännön apu | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Lyhyesti | 63 |
| --- | --- | --- |

5.

LYHENNELUETTELO

| Lyhenne | Selitys |
| --- | --- |
| EMAS | Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä |
| ETA | Euroopan talousalue |
| EU | Euroopan unioni |
| GPA | Julkisia hankintoja koskeva Maailman kauppajärjestön sopimus (GPA-sopimus) |
| GPP | Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat |
| ILO | Kansainvälinen työjärjestö |
| OECD | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö |
| SEUT | Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus |
| T&K | Tutkimus ja kehittäminen |
| WTO | Maailman kauppajärjestö |

Lyhenne

Selitys

EMAS

Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä

ETA

Euroopan talousalue

EU

Euroopan unioni

GPA

Julkisia hankintoja koskeva Maailman kauppajärjestön sopimus (GPA-sopimus)

GPP

Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat

ILO

Kansainvälinen työjärjestö

OECD

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö

SEUT

Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus

T&K

Tutkimus ja kehittäminen

WTO

Maailman kauppajärjestö

Miksi ohjeet on laadittu?

Euroopan komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja hyväksyivät maaliskuussa 2019 yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle. Tiedonannossa ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (1) peräänkuulutetaan EU:lta ”ennakoivaa toimintaa sen pyrkiessä vahvistamaan taloudellista kilpailukykyään ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset”.

EU:n olisi pyrittävä luomaan entistä tasapainoisemmat, vastavuoroisuuteen perustuvat edellytykset taloussuhteissaan. Julkiset hankinnat, joiden osuus EU:n bruttokansantuotteesta on noin 14 prosenttia, ovat näissä taloussuhteissa tärkeä tekijä.

Julkisten hankintojen sisämarkkinoiden luominen on yksi sisämarkkinoiden tärkeimmistä saavutuksista. Tarjouskilpailujen julkaisemisella EU:n laajuisesti varmistetaan avoimuus ja luodaan mahdollisuuksia yrityksille kaikkialla unionissa. Tehostamalla sääntöjen täytäntöönpanoa ulkomaisten tarjoajien osalta pyritään varmistamaan parhaat mahdolliset laatunormit kaikissa menettelyn vaiheissa, saamaan rahalle vastinetta sekä varmistamaan hankkeiden kestävyys ja tasapuoliset toimintaedellytykset osallistua hankintamenettelyihin EU:n ja EU:n ulkopuolisille yrityksille.

Komissio on siksi sitoutunut julkaisemaan ”ohjeet, joilla selvennetään ulkomaisten tarjoajien ja tavaroiden pääsyä EU:n markkinoille sääntelevän oikeudellisen kehyksen toimintaa. Ohjeissa käsitellään julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä ja kansainvälisiä sääntöjä (mukaan lukien poikkeuksellisen alhaisiin tarjouksiin liittyvät menettelyt) sekä turvallisuus-, työ- ja ympäristönormien noudattamista ja valtiontukisääntöjä” (toimi 7).

Eurooppa-neuvosto antoi tukensa komission lähestymistavalla ja totesi, että ”EU:n on myös suojattava etujaan kolmansien maiden epäreiluilta käytännöiltä. Tässä on täysimääräisesti hyödynnettävä kaupan suojatoimia ja julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä sekä varmistettava julkisten hankintojen todellinen vastavuoroisuus kolmansien maiden kanssa”. Lisäksi Eurooppa-neuvosto korosti sitä, että ”tasapuolinen kilpailu olisi varmistettava sisämarkkinoilla ja maailmanlaajuisesti niin kuluttajien suojelemiseksi kuin talouskasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi unionin pitkän aikavälin strategisten etujen mukaisesti” (2).

Komissio on myös sitoutunut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tekemään ennen vuoden 2019 loppua yhteenvedon nykyisen kehyksen täytäntöönpanosta puutteiden kartoittamiseksi. Kaikki tässä yhteydessä havaitut puutteet arvioidaan perusteellisesti, erityisesti sellaisten mahdollisten aukkojen varalta, jotka ovat EU:n ja EU:n ulkopuolisten yritysten tasapuolisten toimintaedellytysten esteenä niiden osallistuessa hankintamenettelyihin.

Kolmansista maista tuleviin tarjoajiin, tavaroihin ja palveluihin ei aina sovelleta samoja tai vastaavia ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteita kuin EU:n talouden toimijoihin. Kolmansien maiden tarjoajia eivät myöskään välttämättä koske samanlaiset tiukat valtiontukisäännöt, joita EU:ssa noudatetaan. Tämä voi asettaa EU:n tarjoajat, tavarat ja palvelut epäedulliseen asemaan. EU:n julkisia hankintoja koskevia sääntöjä on noudatettava, jotta voidaan varmistaa, että EU:n ja kolmansien maiden tarjoajiin sovelletaan samoja tai vastaavia normeja ja vaatimuksia.

Kolmansien maiden saamat tuet tai muu valtion takaama rahoitus aiheuttavat Euroopan julkisten hankintojen markkinoilla vääristymiä, joihin puuttuminen edellyttää todennäköisesti monitahoisia toimia. Poikkeuksellisen alhaisiin tarjouksiin liittyvien säännösten soveltaminen on tässä yhteydessä erittäin tärkeää muttei välttämättä riittävää. Tämän osalta saattaa olla tarpeen toteuttaa lisäarviointeja.

Tiedonannossa myös muistutetaan komission sitoumuksesta varmistaa vastavuoroisuus, kun on kyse pääsystä ulkomaisille julkisten hankintojen markkinoille. Vuosien mittaan EU on suurelta osin avannut julkisten hankintojen markkinansa kolmansille maille. EU:n yritysten on kuitenkin usein vaikeaa osallistua julkisiin hankintoihin joillakin ulkomaisilla markkinoilla. Komissio antoi vuonna 2016 muutetun ehdotuksen, jossa esitetään kansainvälisten julkisten hankintojen väline (3). Ehdotuksen hyväksyminen avaisi yrityksillemme ovia ja mahdollistaisi niille yhtäläiset edellytykset kilpailla EU:n ulkopuolisten yritysten kanssa.

Sitoutumalla tiedonannossa esitettyihin toimenpiteisiin komissio on vahvistanut, kuinka tärkeänä se pitää rehellisen kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten edistämistä sisämarkkinoilla julkisten hankintojen alalla.

Tiedonannossa ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” asetettujen tavoitteiden mukaisesti näiden ohjeiden tarkoituksena on auttaa julkisia ostajia, jotka käsittelevät kolmansien maiden toimijoiden jättämiä tarjouksia. Ohjeet tuovat selkeyttä tiettyihin hankintamenettelyjen käytännön näkökohtiin, joista säädetään asiaankuuluvassa EU:n lainsäädännössä. Sen tavoitteena on myös edistää periaatetta, jonka mukaan julkisissa hankintamenettelyissä otetaan hinnan lisäksi huomioon myös erityisesti työvoimaa, ympäristöä ja turvallisuutta koskevat tiukat eurooppalaiset vaatimukset. Komissio varmistaa näin tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n tarjoajille, tavaroille ja palveluille. Nämä ohjeet perustuvat tiedonantoon ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi” (4), jossa perustettiin jäsenvaltioiden kanssa laaja kumppanuus, jonka tavoitteena on parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta. Nykyisen lainsäädäntökehyksen tarjoamien mahdollisuuksien tunteminen ja hyödyntäminen vahvistaa osaltaan sisämarkkinoita ja edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä EU:n julkisten hankintojen markkinoilla.

Oikeudellinen kehys

Julkisia hankintoja koskeva kehys sisältyy useisiin oikeudellisiin välineisiin. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) (5) mukaan EU:n julkisiin hankintoihin sovelletaan avoimuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden perusperiaatteita. Julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä vahvistetaan yhdenmukaistetut julkisia hankintoja koskevat vähimmäissäännöt. Nämä säännöt koskevat tapaa, jolla viranomaiset ja tietyt julkisten palvelujen tarjoajat hankkivat tavaroita, urakoita ja palveluja. Nämä säännöt on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja niitä sovelletaan tarjouksiin, joiden rahallinen arvo ylittää tietyn määrän. Menettelysääntöjä sovelletaan kuhunkin yksittäiseen hankintaan riippumatta tarjouksen tekijän alkuperästä.

Kansainvälisissä yhteyksissä EU:n tekemissä sopimuksissa määritellään, kenellä on taattu pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille. Tällä alalla tärkein sopimus on julkisia hankintoja koskeva sopimus (GPA-sopimus) (6), jolla avataan EU:n julkisten hankintojen markkinat muille sopimuksen osapuolille. Lisäksi useat EU:n vapaakauppasopimuksista sisältävät hankintoja koskevia lukuja. Nämä ohjeet eivät korvaa asiaankuuluvaa julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, eikä niitä tule pitää oppaana siihen, millä tavoin lainsäädännön vaatimuksia noudatetaan. Ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen antamaan lopullisen ja oikeudellisesti sitovan tulkinnan EU:n lainsäädännöstä (7). Nämä ohjeet eivät rajoita EU:n kansainvälisten velvoitteiden soveltamista sen kauppakumppaneihin.

1.   Kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille

| Direktiivin 2014/24/EU 25 artikla.

  Siltä osin kuin niihin sovelletaan liitteitä 1, 2, 4 ja 5 (8) sekä GPA-sopimuksen Euroopan unionin liitteen I yleisiä huomautuksia ja muita unionia sitovia kansainvälisiä sopimuksia, hankintaviranomaisten on myönnettävä näiden sopimusten allekirjoittajien rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin unionin rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille. |
| --- |

Direktiivin 2014/24/EU 25 artikla.

Siltä osin kuin niihin sovelletaan liitteitä 1, 2, 4 ja 5 (8) sekä GPA-sopimuksen Euroopan unionin liitteen I yleisiä huomautuksia ja muita unionia sitovia kansainvälisiä sopimuksia, hankintaviranomaisten on myönnettävä näiden sopimusten allekirjoittajien rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin unionin rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille.

EU pyrkii aktiivisesti avaamaan eurooppalaisille yrityksille hankintamahdollisuuksia kannattamalla kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoiden vastavuoroista avaamista. EU on kansainvälisissä neuvotteluissa tukenut laatuperusteiden laajempaa käyttöönottoa. Näihin kuuluvat muun muassa ympäristö-, sosiaali- ja työvoimanäkökohdat sekä kansainvälisten julkisten hankintojen markkinoiden kunnianhimoinen avaaminen.

EU on useissa kansainvälisissä sopimuksissa (kuten julkisia hankintoja koskeva sopimus ja kahdenvälisiin kauppasopimuksiin sisältyvät luvut, jotka koskevat julkisia hankintoja) sitoutunut myöntämään pääsyn julkisten hankintojen markkinoilleen useiden kolmansien maiden tietyille rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille.

Siksi julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä säädetään, että EU:ssa toimivien julkisten ostajien on myönnettävä näiden sopimusten allekirjoittajien rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin unionin rakennusurakoille, tavarantoimituksille, palveluille ja talouden toimijoille, siltä osin kuin ne kuuluvat näiden sopimusten piiriin (9).

Tämän velvoitteen lisäksi sellaisille kolmansien maiden talouden toimijoilla, joilla ei ole sopimusta, jossa säädetään EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avaamisesta, tai joiden tavarat, palvelut ja rakennusurakat eivät kuulu tällaisen sopimuksen piiriin, ei ole taattua pääsyä EU:n hankintamenettelyihin ja ne saatetaan sulkea niistä pois.

1.1   Kansainväliset hankintasopimukset ja kansainvälinen julkisten hankintojen väline

| Julkisia hankintoja koskeva sopimus (GPA-sopimus)

  Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen puitteissa toimijat 19 muun WTO-kumppanin alueelta voivat tehdä tarjouksia tiettyihin julkisiin hankintoihin EU:ssa, ja EU:n yritykset voivat puolestaan tehdä tarjouksia julkisiin hankintoihin 19 muun WTO-kumppanin alueella. |
| --- |

Julkisia hankintoja koskeva sopimus (GPA-sopimus)

Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen puitteissa toimijat 19 muun WTO-kumppanin alueelta voivat tehdä tarjouksia tiettyihin julkisiin hankintoihin EU:ssa, ja EU:n yritykset voivat puolestaan tehdä tarjouksia julkisiin hankintoihin 19 muun WTO-kumppanin alueella.

| Kahdenväliset vapaakauppasopimukset

  EU on tehnyt eri maiden kanssa ympäri maailmaa vapaakauppasopimuksia, jotka helpottavat osapuolten yritysten pääsyä toistensa julkisten hankintojen markkinoille.
  Tällaisia ovat esimerkiksi Kanadan ja Japanin kanssa hiljattain tehdyt sopimukset. |
| --- |

Kahdenväliset vapaakauppasopimukset

EU on tehnyt eri maiden kanssa ympäri maailmaa vapaakauppasopimuksia, jotka helpottavat osapuolten yritysten pääsyä toistensa julkisten hankintojen markkinoille.

Tällaisia ovat esimerkiksi Kanadan ja Japanin kanssa hiljattain tehdyt sopimukset.

Jos julkinen ostaja saa tarjouksen EU:n ulkopuoliselta talouden toimijalta, sen olisi tarkistettava, kuuluuko tarjous minkään EU:n allekirjoittaman kansainvälisen hankintasopimuksen piiriin (esim. GPA-sopimus tai vapaakauppasopimukset) ja onko tarjoajalla taattu pääsy kyseiseen hankintamenettelyyn.

| Tällä hetkellä GPA-sopimusosapuolia on 20: Alankomaat (Aruban osalta), Armenia, Australia, Etelä-Korea, EU 28 jäsenvaltionsa osalta, Hongkong (Kiina), Islanti, Israel, Japani, Kanada, Kiinan Taipei, Liechtenstein, Moldova, Montenegro, Norja, Singapore, Sveitsi, Ukraina, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. |
| --- |

Tällä hetkellä GPA-sopimusosapuolia on 20: Alankomaat (Aruban osalta), Armenia, Australia, Etelä-Korea, EU 28 jäsenvaltionsa osalta, Hongkong (Kiina), Islanti, Israel, Japani, Kanada, Kiinan Taipei, Liechtenstein, Moldova, Montenegro, Norja, Singapore, Sveitsi, Ukraina, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat.

GPA-sopimusta ja vapaakauppasopimusten julkisia hankintoja koskevia lukuja ei automaattisesti sovelleta kaikkiin osapuolten julkisiin hankintoihin. GPA-sopimus ja vapaakauppasopimukset koostuvat kahdesta osasta:

| a) | lainsäädäntötekstistä, joka sisältää periaatteita ja menettelyjä koskevat säännöt, ja |
| --- | --- |

a)

lainsäädäntötekstistä, joka sisältää periaatteita ja menettelyjä koskevat säännöt, ja

| b) | kunkin osapuolen soveltamisalaluetteloista. |
| --- | --- |

b)

kunkin osapuolen soveltamisalaluetteloista.

Soveltamisalaluetteloissa määritetään, minkä julkisten yhteisöjen on noudatettava sovittuja sääntöjä ja missä määrin muiden GPA-sopimusosapuolten ja vapaakauppasopimusten osapuolten talouden toimijoilla (ja niiden tavaroilla ja palveluilla) on pääsy niiden tavaroiden ja palveluiden hankintamenettelyihin.

Vain kunkin osapuolen soveltamisalaluettelossa määritetyn kynnysarvon ylittävät hankinnat kuuluvat sopimusten piiriin.

EU:n markkinoiden soveltamisalaluettelot eritellään GPA-sopimuksen alaliitteessä I olevissa liitteissä ja kunkin vapaakauppasopimuksen liitteissä. Niiden avulla julkinen ostaja voi määrittää, onko tarjoajalla (tai sen tuotteilla ja palveluilla) taattu pääsy kyseisen ostajan hankintamenettelyihin.

EU edistää vapaakauppasopimuksillaan ympäristö-, sosiaali- ja työvoimanäkökohtia sillä edellytyksellä, että niitä sovelletaan syrjimättömästi. Nämä sopimukset avaavat entisestään EU:n ja kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoita.

Vapaakauppasopimusten osalta hankintaviranomaisten on noudatettava samanlaista todentamismenettelyä suunnitellun hankinnan kattavuuden osalta. EU on sisällyttänyt useisiin vapaakauppasopimuksiin julkisia hankintoja ja koskevia sääntöjä ja markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia. Vapaakauppasopimukset noudattavat useimmiten GPA-sopimuksen rakennetta.

| Kansainvälisten julkisten hankintojen väline

  Komissio on ehdottanut kansainvälisten julkisten hankintojen välineen (10) käyttöönottoa lisäämään vastavuoroisuutta ja edistämään kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja, jotka koskevat niiden julkisten hankintojen markkinoiden avaamista EU:n yrityksille. Tällaiselle vipuvoimalle on selkeä tarve, kun pyritään torjumaan syrjiviä toimenpiteitä ja suoranaista markkinoiden sulkemista.
  Siksi Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään 21. maaliskuuta 2019”käynnistämään uudelleen keskustelut EU:n kansainvälisestä julkisten hankintojen välineestä” (11). |
| --- |

Kansainvälisten julkisten hankintojen väline

Komissio on ehdottanut kansainvälisten julkisten hankintojen välineen (10) käyttöönottoa lisäämään vastavuoroisuutta ja edistämään kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja, jotka koskevat niiden julkisten hankintojen markkinoiden avaamista EU:n yrityksille. Tällaiselle vipuvoimalle on selkeä tarve, kun pyritään torjumaan syrjiviä toimenpiteitä ja suoranaista markkinoiden sulkemista.

Siksi Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään 21. maaliskuuta 2019”käynnistämään uudelleen keskustelut EU:n kansainvälisestä julkisten hankintojen välineestä” (11).

1.2   Ala- ja hankekohtaiset säännöt ja sopimukset

| Hallitustenväliset sopimukset

  Kolmansien maiden kanssa tehtyihin kansainvälisiin sopimuksiin voi sisältyä erityisiä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, jos ne noudattavat avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita. |
| --- |

Hallitustenväliset sopimukset

Kolmansien maiden kanssa tehtyihin kansainvälisiin sopimuksiin voi sisältyä erityisiä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, jos ne noudattavat avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita.

| Yleishyödylliset palvelut

  Yleishyödyllisten palvelujen alalla julkiset ostajat voivat hylätä tavarahankintoja koskevat tarjoukset, jos yli 50 prosenttia tuotteista tulee tietyistä kolmansista maista. |
| --- |

Yleishyödylliset palvelut

Yleishyödyllisten palvelujen alalla julkiset ostajat voivat hylätä tavarahankintoja koskevat tarjoukset, jos yli 50 prosenttia tuotteista tulee tietyistä kolmansista maista.

| Puolustus ja turvallisuus

  Puolustus- ja turvallisuusalan hankinnoissa jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, antavatko ne julkisten ostajien sallia ulkomaisten tarjoajien osallistumisen julkisiin hankintoihin. |
| --- |

Puolustus ja turvallisuus

Puolustus- ja turvallisuusalan hankinnoissa jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, antavatko ne julkisten ostajien sallia ulkomaisten tarjoajien osallistumisen julkisiin hankintoihin.

1.2.1   Hallitustenvälisten sopimusten puitteissa järjestetyt hankinnat

Erityistapauksissa ja konkreettisissa hankkeissa jäsenvaltiot voivat tehdä sopimuksia sellaisten kolmansien maiden kanssa tehtyjen kansainvälisten sopimusten perusteella, joiden hankintajärjestelmä eroaa eurooppalaisesta kehyksestä.

Tällaisten sopimusten puitteissa toteutettavat hankintamenettelyt on vapautettu EU:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltamisesta direktiiveissä säädettyjen ehtojen mukaisesti, kunhan EU:n perustamissopimuksen säännökset, etenkin avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteet, täyttyvät kaikilta osin kansainvälisten sopimusten erityisissä hankintasäännöissä. Näistä sopimuksista on ilmoitettava komissiolle.

Tällaisten kansainvälisten sopimusten pohjalta järjestettyjen hankintojen on noudatettava SEUT-sopimuksen periaatteita, kuten avointa ja asianmukaista ilmoittamista, jotta kaikilla yrityksillä niiden sijoittautumispaikasta tai alkuperämaasta riippumatta on mahdollisuus osallistua. Suorahankinta, joka ei luonteensa vuoksi takaa avoimuutta ja kilpailua, on ristiriidassa näiden perusperiaatteiden kanssa.

Kansainvälisissä yhteyksissä jäsenvaltion sekä yhden tai useamman kolmannen maan välisen kansainvälisen sopimuksen pohjalta ei voida tehdä sopimusta suoraan kolmansien maiden tai niiden talouden toimijoiden kanssa. Tämä olisi EU:n yhteisen kauppapolitiikan alan yksinomaisen toimivallan ja EU:n perussopimusten julkisia hankintoja koskevien perusperiaatteiden vastaista. Hankkeen edullisemmat rahoitusehdot eivät myöskään voi olla suorahankinnan perusteena.

1.2.2   Toimenpiteet yleishyödyllisten palvelujen alalla

| Direktiivin 2014/25/EU 85 artikla – Kolmansista maista peräisin olevia tuotteita sisältävät tarjoukset









  1. | Tätä artiklaa sovelletaan tarjouksiin, joihin sisältyy sellaisista kolmansista maista peräisin olevia tuotteita, joiden kanssa unioni ei ole tehnyt monenvälistä tai kahdenvälistä sopimusta, jolla varmistetaan unionin yrityksille vastaava ja tosiasiallinen pääsy kyseisten kolmansien maiden markkinoille. Se ei rajoita unionin tai sen jäsenvaltioiden velvoitteiden soveltamista kolmansien maiden osalta. |
| --- | --- |

Direktiivin 2014/25/EU 85 artikla – Kolmansista maista peräisin olevia tuotteita sisältävät tarjoukset

1.

| 2. | Hankintasopimuksen tekemiseksi jätetty tarjous voidaan hylätä, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 952/2013 määriteltyjen kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuus ylittää 50 prosenttia tarjouksen muodostavien tuotteiden kokonaisarvosta. Tätä artiklaa sovellettaessa televerkkolaitteissa käytettäviä ohjelmistoja pidetään tuotteina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jollei tämän kohdan toisesta alakohdasta muuta johdu, jos vähintään kaksi tarjousta on 82 artiklassa määriteltyjen hankintasopimuksen tekoperusteiden mukaan yhdenvertaisia keskenään, on suosittava sellaista tarjousta, jota ei voida hylätä tämän artiklan 2 kohdan perusteella. Kyseisten tarjousten hintoja pidetään tätä artiklaa sovellettaessa yhdenvertaisina, jos hintaero on enintään kolme prosenttia. Tarjousta ei saa kuitenkaan ensimmäisen alakohdan perusteella suosia, jos sen hyväksymisen vuoksi hankintayksikkö joutuisi hankkimaan teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia laitteita, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen, suhteettomiin teknisiin vaikeuksiin käytössä ja kunnossapidossa tai suhteettomiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tätä artiklaa sovellettaessa niitä kolmansia maita, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan 1 kohdan mukaisen neuvoston päätöksen nojalla, ei oteta huomioon määritettäessä 2 kohdassa tarkoitettua kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuutta. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 2014/25/EU 43 artiklalla ei myönnetä taattua pääsyä EU:n julkisten hankintojen markkinoille kaikille kolmansien maiden toimijoille. Lisäksi direktiivin 2014/25/EY 85 artiklassa säädetään erityisjärjestelystä tarjouksille, jotka sisältävät kolmansista maista peräisin olevia tuotteita.

Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivat julkiset ostajat voivat hylätä tavarahankintoja koskevien sopimusten osalta tarjoukset, jos kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuus on yli 50 prosenttia tarjoukseen sisältyvien tuotteiden kokonaisarvosta.

Tätä järjestelyä sovelletaan vain sellaisista kolmansista maista peräisin oleviin tuotteisiin, jotka eivät kuulu sellaisen sopimuksen piiriin, jolla varmistetaan EU:n yrityksille vastaava ja tosiasiallinen pääsy näiden kolmansien maiden markkinoille.

Jos julkinen ostaja tällaisen tarjouksen hylkäämisen sijasta sallii kyseisen toimijan osallistumisen hankintamenettelyyn, julkisella ostajalla on velvollisuus asettaa etusijalle vastaavat tarjoukset, joissa alle 50 prosenttia tuotteista on peräisin kolmansista maista (12). Julkista ostajaa ei velvoiteta asettamaan näitä etusijalle, jos sen vuoksi hankintayksikkö joutuisi hankkimaan teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia laitteita, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen, suhteettomiin teknisiin vaikeuksiin käytössä ja kunnossapidossa tai suhteettomiin kustannuksiin.

| Äskettäin julkinen ostaja hyödynsi yleishyödyllisiä palveluja koskevan direktiivin 85 artiklaan sisältyvää joustoa vaatiessaan tarjoajalta ilmoituksia tuotteiden alkuperästä. Koska 50 prosenttia tuotteista oli peräisin säännöksen piiriin kuuluvista kolmansista maista, ostaja hylkäsi tarjouksen. |
| --- |

Äskettäin julkinen ostaja hyödynsi yleishyödyllisiä palveluja koskevan direktiivin 85 artiklaan sisältyvää joustoa vaatiessaan tarjoajalta ilmoituksia tuotteiden alkuperästä. Koska 50 prosenttia tuotteista oli peräisin säännöksen piiriin kuuluvista kolmansista maista, ostaja hylkäsi tarjouksen.

1.2.3   Puolustus- ja turvallisuusalan hankinnat

| Direktiivin 2009/81/EU johdanto-osan 18 kappale:

  Puolustusalan hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden tekemiin aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden hankintasopimuksiin ei sovelleta Maailman kauppajärjestössä tehtyä julkisia hankintoja koskevaa sopimusta (GPA). Muut tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat hankintasopimukset jätetään myös GPA:n soveltamisalan ulkopuolelle mainitun sopimuksen XXIII (13) artiklan nojalla. [...]
  Tämä poikkeus tarkoittaa myös sitä, että puolustus- ja turvallisuusmarkkinoihin liittyvissä erityisasioissa jäsenvaltioilla säilyy valta päättää, voiko niiden hankintaviranomainen/hankintayksikkö sallia kolmansien maiden toimijoiden osallistua hankintasopimuksen tekemismenettelyihin. Niiden olisi tehtävä kyseinen päätös rahalle saatavan vastineen perusteella tunnustaen globaalisti kilpailukykyisen Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan tarpeen, avointen ja oikeudenmukaisten markkinoiden merkityksen ja keskinäisten hyötyjen saavuttamisen. Jäsenvaltioiden olisi pikaisesti luotava entistä avoimemmat markkinat. Niiden kumppanien olisi myös osoitettava avoimuutta kansainvälisesti hyväksyttyjen sääntöjen perusteella erityisesti avoimen ja oikeudenmukaisen kilpailun osalta. |
| --- |

Direktiivin 2009/81/EU johdanto-osan 18 kappale:

Puolustusalan hankintaviranomaisten/hankintayksiköiden tekemiin aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden hankintasopimuksiin ei sovelleta Maailman kauppajärjestössä tehtyä julkisia hankintoja koskevaa sopimusta (GPA). Muut tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat hankintasopimukset jätetään myös GPA:n soveltamisalan ulkopuolelle mainitun sopimuksen XXIII (13) artiklan nojalla. [...]

Tämä poikkeus tarkoittaa myös sitä, että puolustus- ja turvallisuusmarkkinoihin liittyvissä erityisasioissa jäsenvaltioilla säilyy valta päättää, voiko niiden hankintaviranomainen/hankintayksikkö sallia kolmansien maiden toimijoiden osallistua hankintasopimuksen tekemismenettelyihin. Niiden olisi tehtävä kyseinen päätös rahalle saatavan vastineen perusteella tunnustaen globaalisti kilpailukykyisen Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan tarpeen, avointen ja oikeudenmukaisten markkinoiden merkityksen ja keskinäisten hyötyjen saavuttamisen. Jäsenvaltioiden olisi pikaisesti luotava entistä avoimemmat markkinat. Niiden kumppanien olisi myös osoitettava avoimuutta kansainvälisesti hyväksyttyjen sääntöjen perusteella erityisesti avoimen ja oikeudenmukaisen kilpailun osalta.

Puolustus- ja turvallisuusalan tuotteiden ja palvelusuoritteiden hankinnat ovat usein arkaluonteisia. Tällaisia hankintoja varten direktiivissä 2009/81/EY (14) säädetään erityisvaatimuksia, jotka liittyvät jäsenvaltioiden tarpeeseen turvata toimitusvarmuus ja luottamuksellisten tietojen suojaamiseen.

Puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja koskevan direktiivin puitteissa tehdyissä hankinnoissa kukin jäsenvaltio määrittää kansallisissa säännöissään (15), voivatko niiden julkiset ostajat sallia kolmansien maiden talouden toimijoiden osallistumisen hankintasopimusten tekomenettelyihin (16). Jos julkiset ostajat eivät salli kolmansien maiden talouden toimijoiden tai tavaroiden osallistumisen hankintasopimusten tekomenettelyihin, ne voivat ilmoittaa tällaisen yleisen rajoituksen jo hankintailmoituksessa ja tarjouspyyntöasiakirjoissa. Vaihtoehtoisesti ne voivat hylätä tällaiset tarjoukset yksitellen tehdessään hankintaa koskevan päätöksen. Jälkimmäisessä tapauksessa julkisten ostajien on ilmoitettava tarjouspyyntöasiakirjoissa pidättävänsä oikeuden hylätä tarjouksen puolustukseen ja turvallisuuteen liittyvistä syistä.

Suojatakseen määrättyjä turvallisuusintressejään julkiset ostajat voivat myös turvautua muihin toimenpiteisiin:

| — | Ne voivat vaatia tarjoajia toimittamaan kansallisia turvallisuusselvityksiä ja hyväksyä ulkomaiset turvallisuusselvitykset vain, jos ne on todettu vastaaviksi kyseisten maiden välillä tiedustelutoiminnan alalla tehdyn yhteistyön luonteen perusteella. |
| --- | --- |

—

Ne voivat vaatia tarjoajia toimittamaan kansallisia turvallisuusselvityksiä ja hyväksyä ulkomaiset turvallisuusselvitykset vain, jos ne on todettu vastaaviksi kyseisten maiden välillä tiedustelutoiminnan alalla tehdyn yhteistyön luonteen perusteella.

| — | Ne voivat edellyttää ulkomaisilta tarjoajilta todistuksia siitä, että laitteiden kuljetus ja lisätoimitukset kriisitilanteissa ovat sallittuja. |
| --- | --- |

—

Ne voivat edellyttää ulkomaisilta tarjoajilta todistuksia siitä, että laitteiden kuljetus ja lisätoimitukset kriisitilanteissa ovat sallittuja.

| — | Ostajat voivat myös edellyttää, että tarjoajat antavat sitoumuksia luottamuksellisten tietojen käyttöoikeuden ja salassapidon osalta. |
| --- | --- |

—

Ostajat voivat myös edellyttää, että tarjoajat antavat sitoumuksia luottamuksellisten tietojen käyttöoikeuden ja salassapidon osalta.

| — | Ne voivat vaatia, että tarjoajat ja ratkaisut noudattavat erityiseen turvallisuuslainsäädäntöön perustuvia lisävaatimuksia. Verkkoturvallisuuden alalla verkkotietoturvallisuutta koskeva direktiivi (17) sisältää toimenpiteitä, joilla varmistetaan verkko- ja tietojärjestelmien korkea yhteinen turvallisuustaso koko unionissa. |
| --- | --- |

—

Ne voivat vaatia, että tarjoajat ja ratkaisut noudattavat erityiseen turvallisuuslainsäädäntöön perustuvia lisävaatimuksia. Verkkoturvallisuuden alalla verkkotietoturvallisuutta koskeva direktiivi (17) sisältää toimenpiteitä, joilla varmistetaan verkko- ja tietojärjestelmien korkea yhteinen turvallisuustaso koko unionissa.

Julkisen ostajat voivat vaatia toimeksisaajia avaamaan toimitusketjunsa tarjouskilpailulle. Näin toimitusketjuun voi liittyä uusia toimijoita (18).

Tietyissä puolustus- ja turvallisuusalan poikkeuksellisissa hankinnoissa on kyse kansallisista turvallisuusintresseistä. Osa sopimuksista edellyttää niin äärimmäisiä vaatimuksia toimitusvarmuuden suhteen tai ne ovat niin luottamuksellisia ja tärkeitä kansallisen suvereniteetin kannalta, että direktiivin 2009/81/EY erityissäädökset eivät välttämättä riitä turvaamaan jäsenvaltion olennaisia turvallisuusintressejä.

Tällaisia hankintoja varten SEUT-sopimuksen 346 artiklassa määrätään poikkeuksesta, jonka perusteella jäsenvaltiot voivat tehdä sopimuksia noudattamatta direktiivin sääntöjä (19). Jäsenvaltioiden on arvioitava tapauskohtaisesti, voidaanko tätä poikkeusta soveltaa. Niiden on tunnistettava kyseessä olevat olennaiset turvallisuusintressit ja arvioitava erityistoimenpiteen tarve ottaen huomioon suhteellisuusperiaatteen ja sen, että tällaista poikkeusta on syytä tulkita tiukasti (20).

1.3   Käytännössä

| Kansainväliset hankintasopimukset







  — | Julkisten ostajien olisi tarkistettava, kuuluuko kolmannen maan tarjoaja GPA-sopimuksen tai kahdenvälisen sopimuksen piiriin. Jos ne eivät kuulu, niillä ei ole taattua pääsyä hankintamenettelyihin EU:ssa. |
| --- | --- |

Kansainväliset hankintasopimukset

—

Julkisten ostajien olisi tarkistettava, kuuluuko kolmannen maan tarjoaja GPA-sopimuksen tai kahdenvälisen sopimuksen piiriin. Jos ne eivät kuulu, niillä ei ole taattua pääsyä hankintamenettelyihin EU:ssa.

Hallitustenvälisten sopimusten mukaiset hankinnat

| — | Hankinnoissa on noudatettava avoimuutta, yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevia SEUT-sopimuksen periaatteita. |
| --- | --- |

—

Hankinnoissa on noudatettava avoimuutta, yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevia SEUT-sopimuksen periaatteita.

| — | Sopimuksia ei voida tehdä ilman tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

—

Sopimuksia ei voida tehdä ilman tarjouskilpailua.

Yleishyödyllisiä palveluja koskevan direktiivin mukaiset hankinnat

| — | Julkisten ostajien olisi tarkistettava, onko yli 50 prosenttia hankintasopimuksessa mainituista tuotteista peräisin kolmansista maista. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien olisi tarkistettava, onko yli 50 prosenttia hankintasopimuksessa mainituista tuotteista peräisin kolmansista maista.

| — | Tarjous voidaan hylätä, jos kyseiset kolmannet maat eivät kuulu GPA-sopimuksen tai kahdenvälisen sopimuksen piiriin. |
| --- | --- |

—

Tarjous voidaan hylätä, jos kyseiset kolmannet maat eivät kuulu GPA-sopimuksen tai kahdenvälisen sopimuksen piiriin.

Puolustus- ja turvallisuusalan hankinnat

| — | Nämä hankinnat eivät sisälly GPA-sopimukseen tai voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

—

Nämä hankinnat eivät sisälly GPA-sopimukseen tai voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin.

| — | Julkisten ostajien ei tarvitse sallia kolmansien maiden toimijoiden osallistumista. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien ei tarvitse sallia kolmansien maiden toimijoiden osallistumista.

2.   Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset

| Direktiivin 2014/24/EU 69 artikla









  1. | Hankintaviranomaisen on vaadittava, että talouden toimijat antavat selvityksen tarjouksessa olevista hinnoista tai kustannuksista, jos tarjoukset vaikuttavat poikkeuksellisen alhaisilta rakennusurakoihin, tavaroihin tai palveluihin nähden. |
| --- | --- |

Direktiivin 2014/24/EU 69 artikla

1.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetut selvitykset voivat koskea erityisesti






  a) | valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisia näkökohtia; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisia näkökohtia;

| b) | valittuja teknisiä ratkaisuja tai tarjoajan käytettävissä olevia poikkeuksellisen edullisia ehtoja tuotteiden toimittamiseksi, palvelun suorittamiseksi tai urakan toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

valittuja teknisiä ratkaisuja tai tarjoajan käytettävissä olevia poikkeuksellisen edullisia ehtoja tuotteiden toimittamiseksi, palvelun suorittamiseksi tai urakan toteuttamiseksi;

| c) | tarjoajan ehdottamien rakennusurakoiden, tuotteiden tai palvelujen omintakeisuutta; |
| --- | --- |

c)

tarjoajan ehdottamien rakennusurakoiden, tuotteiden tai palvelujen omintakeisuutta;

| d) | 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamista; |
| --- | --- |

d)

18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamista;

| e) | 71 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamista; |
| --- | --- |

e)

71 artiklassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamista;

| f) | tarjoajan mahdollisesti saamaa valtion tukea. |
| --- | --- |

f)

tarjoajan mahdollisesti saamaa valtion tukea.

| 3. | Hankintaviranomaisen on arvioitava annetut tiedot kuulemalla tarjoajaa. Se voi hylätä tarjouksen vain siinä tapauksessa, että toimitettu näyttö ei tyydyttävästi selitä tarjottujen hintojen tai kustannusten alhaista tasoa, kun otetaan huomioon 2 kohdassa tarkoitetut tekijät. Hankintaviranomaisten on hylättävä tarjous, jos ne ovat todenneet, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen, koska se ei ole 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien velvoitteiden mukainen. |
| --- | --- |

3.

Julkisille ostajille poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tunnistaminen, tutkiminen ja hylkääminen on keino varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset.

Laatiessaan tarjouseritelmiä julkisten ostajien olisi kiinnitettävä huomiota tavaroiden tai palveluiden odotettuun hintaan tai kustannuksiin. Julkisten ostajien arviossa on otettava huomioon kaikki tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyt perusteet, mukaan lukien sopimuksen toteuttamista koskevat vaatimukset sekä valintaperusteet ja hankintasopimuksen tekoperusteet.

Tekemällä perusteelliset laskelmat ennen hankintamenettelyn aloittamista vältetään vaikeudet myöhemmissä vaiheissa. Kun ostaja esittää hankinta-asiakirjoissa tiedot hankinnan arvioidusta suuruusluokasta, myös rahallisesti, tarjoaja voi saada hyvän käsityksen odotetusta laatutasosta, ja ostaja välttyy soveltumattomilta tarjouksilta.

Tarjousten vastaanottamisen jälkeen julkisen ostajan on arvioitava, vaikuttavatko tarjouksissa esitetyt laskelmat kohtuullisilta. Tarjouksessa esitetty hinta tai kustannus voi esimerkiksi poiketa muiden tarjoajien esittämästä hinnasta tai kustannuksesta tai ostajan omasta arviosta, vaikka tarjouksessa ei esitetä muihin verrattuna erityispiirteitä, jotka olisivat selkeä peruste erolle. Julkiset ostajat voivat epäillä, onko tarjous taloudellisesti kestävä ja toteutettavissa tarjouspyynnön eritelmien ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti vai onko hintatarjous poikkeuksellisen alhainen.

| Tunne hinta







  — | Markkinoiden tuntemus on ensisijaisen tärkeää. |
| --- | --- |

Tunne hinta

—

Markkinoiden tuntemus on ensisijaisen tärkeää.

| — | Selvitä edellisten hankintojen hintataso. |
| --- | --- |

—

Selvitä edellisten hankintojen hintataso.

| — | Keskustele asiantuntijoiden ja muiden hankintoja tekevien tahojen kanssa. |
| --- | --- |

—

Keskustele asiantuntijoiden ja muiden hankintoja tekevien tahojen kanssa.

2.1   Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tunnistaminen

Direktiivissä ei esitetä määritelmää sille, mikä tekee tarjouksesta poikkeuksellisen alhaisen, eikä myöskään tiettyä menetelmää kynnysarvon laskemiseen. Osa jäsenvaltioista on ottanut käyttöön vapaaehtoisia tai pakollisia menetelmiä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti ottaa käytötön kansallisia sääntöjä tai menetelmiä sellaisten tarjousten määrittämiseen, joita epäillään poikkeuksellisen alhaisiksi, edellyttäen, että nämä säännöt ovat puolueettomia ja syrjimättömiä (21). Ne voivat käyttää aritmeettisia menetelmiä, joilla arvioidaan, mikä on tarjouksen poikkeama kaikkien tarjousten keskihinnasta (22) tai julkisen ostajan arvioimasta hankinnan arvosta. Hyväksyttävä menetelmä on myös tarkastella alhaisimman ja toiseksi alhaisimman tarjouksen eroa. Tällaisiin sääntöihin voi sisältyä tiettyjä prosenttirajoja, joiden avulla määritetään poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset. Jos kansallisessa lainsäädännössä ei ole määritetty tällaista menetelmää, julkiset ostajat voivat itse ottaa käyttöön menetelmiä, jotka ovat avoimia ja syrjimättömiä.

Tarjoukset voivat myös vaikuttaa poikkeuksellisen alhaisilta mihin tahansa olennaiseen muuttujaan tai hankintasopimuksen tekoperusteeseen nähden. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tarjotun laadun ja hinnan keskinäinen suhde vaikuttaa epäilyttävältä.

Kun julkinen ostaja saa tarjouksen, jonka se epäilee olevan poikkeuksellisen alhainen, sillä on oikeudellinen velvoite pyytää kyseiseltä talouden toimijalta selvitys tarjotusta hinnasta (23). Julkinen ostaja ei voi hylätä tarjousta antamatta talouden toimijalle mahdollisuutta selittää ja perustella hintaa. Tämä koskee myös aritmeettisia menetelmiä, joita on käytetty epäilyttävien tarjousten tunnistamisessa. Tällaisten menetelmien käyttö ei oikeuta hylkäämään tarjousta ilman tutkintaa.

| Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tunnistaminen

  TARKASTELE TARJOUKSEN KAIKKIA MUUTTUJIA






  — | Vaikuttavatko tarjouksen laskelmat vakuuttavilta? |
| --- | --- |

Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tunnistaminen

TARKASTELE TARJOUKSEN KAIKKIA MUUTTUJIA

—

Vaikuttavatko tarjouksen laskelmat vakuuttavilta?

| — | Pystyykö tarjoaja tekemään lupaamansa asiat luvattuun hintaan? |
| --- | --- |

—

Pystyykö tarjoaja tekemään lupaamansa asiat luvattuun hintaan?

| — | Onko maassani käytössä menetelmä, josta on apua tunnistamisessa, tutkimisessa ja arvioinnissa? |
| --- | --- |

—

Onko maassani käytössä menetelmä, josta on apua tunnistamisessa, tutkimisessa ja arvioinnissa?

Eikö tarjous vaikuta vakuuttavalta?

2.2   Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tutkiminen

Yleisesti voidaan todeta, että julkisen ostajan on pyydettävä talouden toimijaa osoittamaan tarjoukseen sisältyvien teknisten, taloudellisten tai oikeudellisten luonnehdintojen tai käytäntöjen pätevyys. Voidakseen arvioida tarjoajien toimittamia selvityksiä julkisten ostajien olisi pyydettävä kaikki tiedot, jotka ne katsovat aiheellisiksi (24). Oikeuskäytännössä edellytetään julkisia ostajia pyytämään kirjallisesti yksityiskohtia niistä tarjouksen kohdista, joita epäillään poikkeuksellisiksi ja jotka tietyssä tapauksessa herättivät ostajan epäilykset (25). Ostajien olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota tarjoajan kykyyn täyttää kaikki tarjouspyyntöasiakirjojen vaatimukset, mukaan lukien sosiaalisesti vastuullisiin ja ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin liittyvät vaatimukset, tarjotulla hinnalla.

Periaatteessa julkiset ostajat voivat pyytää tietoja kaikesta, minkä ne katsovat olennaiseksi tarjotun hinta- tai kustannustason arvioimiseksi. Direktiivin mukaan pyynnön kohteena voivat olla esimerkiksi tuotantoprosessin taloudelliseen toteutukseen, kuten tarjotun kustannuksen perustaan hankinnan koko elinkaaren ajalta, sekä teknisiin ratkaisuihin tai tarjouksen omintakeisuuteen liittyvät näkökohdat (26). Mainitut näkökohdat eivät muodosta kattavaa luetteloa.

Julkisia ostajia kannustetaan (27) myös tutustumaan siihen, toteutuvatko tarjouksissa niihin sovellettavat ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudelliset velvoitteet, jotka on vahvistettu unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä (28). Näitä velvoitteita sovelletaan suoraan riippumatta siitä, sisältyvätkö ne tarjouspyyntöasiakirjoihin.

Tarjoajalta pyydettävät selvitykset voivat myös liittyä mahdollisiin epäreiluihin kaupan käytäntöihin, kuten mahdollisiin ulkomaisiin rahoitustukiin tai polkumyyntiin, jotka vääristävät sisämarkkinoita. Pyytäessään lisätietoja epäreiluista kaupan käytännöistä julkisten ostajien on kiinnitettävä huomiota etenkin tarjouksiin, joissa tarjotaan kolmansista maista peräisin olevia tavaroita ja palveluja ja joissa valtion takaama rahoitus voi vääristää hintoja ja kustannuksia. Vieraalta valtiolta saatava taloudellinen tuki voisi olla osa tarjouksen kannattavuutta koskevaa kokonaisarviota.

Tarjoajan on esitettävä kaikki riittävään selvitykseen tarvittava näyttö. Tähän voi sisältyä yksityiskohtaisia tietoja ja asiaankuuluvat asiakirjat tuotantoprosessista, tiloista, sosiaalisista oloista, sertifikaateista, ympäristöstandardeista jne. Perustelujen, jotka tarjoaja toimittaa tarjouksen kannattavuuden toteennäyttämiseksi, on oltava alkuperäisen tarjouspyynnön ehtojen mukaiset (29). Näin ollen julkisten ostajien ei pitäisi pyytää tarjoajalta pelkkiä juhlallisia vakuutuksia siitä, että se pyrkii täyttämään vaatimukset.

Julkinen ostaja voi tutkinnan aikana esittää lisäkysymyksiä etenkin arvioidakseen, ovatko toimitetut tiedot aitoja. Tarjoajalta voidaan myös pyytää lisätietoja sellaisten kysymysten ja näkökohtien osalta, joita julkinen ostaja ei ole määrittänyt alkuperäisessä pyynnössään vaan jotka ovat nousseet esille vasta toimitettuja tietoja arvioitaessa.

| Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tutkiminen

  TIETOJEN PYYTÄMINEN TARJOAJALTA
  ESIMERKKEJÄ:






  — | Millä tavoin tarjoaja laski kokonaishinnat ja -kustannukset? |
| --- | --- |

Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten tutkiminen

TIETOJEN PYYTÄMINEN TARJOAJALTA

ESIMERKKEJÄ:

—

Millä tavoin tarjoaja laski kokonaishinnat ja -kustannukset?

| — | Millä tavoin tarjoaja päätyi valitsemaan tietyn hinnan tietylle kohteelle? |
| --- | --- |

—

Millä tavoin tarjoaja päätyi valitsemaan tietyn hinnan tietylle kohteelle?

| — | Mahdollistaako hinta sen, että tarjoaja pystyy täyttämään kaikki oikeudelliset ja sopimusvelvoitteet? |
| --- | --- |

—

Mahdollistaako hinta sen, että tarjoaja pystyy täyttämään kaikki oikeudelliset ja sopimusvelvoitteet?

| — | Mahdollistaako hinta sen, että tarjoaja pystyy täyttämään vaaditut työ- ja ympäristönormit? |
| --- | --- |

—

Mahdollistaako hinta sen, että tarjoaja pystyy täyttämään vaaditut työ- ja ympäristönormit?

| — | Millä tavoin tarjous rahoitetaan? Onko laskelma pätevä? |
| --- | --- |

—

Millä tavoin tarjous rahoitetaan? Onko laskelma pätevä?

| — | Älä epäröi pyytää lisätietoja, jotka katsot olennaisiksi. |
| --- | --- |

—

Älä epäröi pyytää lisätietoja, jotka katsot olennaisiksi.

| — | Pyydä konkreettista näyttöä. |
| --- | --- |

—

Pyydä konkreettista näyttöä.

Vaikuttaako tarjoajan selvitys epäuskottavalta?

2.3   Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten hylkääminen

Julkinen ostaja voi hylätä tarjouksen tarvitsematta perustella sitä, kun se kerätystä näytöstä huolimatta ei ole vakuuttunut siitä, että tarjoaja pystyy toteuttamaan sopimuksen tarjotulla hinnalla tai kustannuksilla ja noudattaen tarjouspyyntöasiakirjoja ja kaikkia sovellettavia oikeudellisia velvoitteita.

Päätös voi perustua yhteen tekijään tai eri tekijöiden yhdistelmään, muun muassa työ- ja ympäristövaatimusten noudattamiseen ja valtiontuen saamiseen tai saamatta jäämiseen, joiden pohjalta julkinen ostaja tekee lopullisen arvionsa.

Direktiivin 2014/24/EU 69 artiklan 3 kohdan mukaan julkisilla ostajilla on velvollisuus hylätä tarjous, jos ne havaitsevat, että poikkeuksellisen alhaiset hinnat tai kustannukset johtuvat siitä, ettei tarjoaja noudata pakollista unionin tai kansallista lainsäädäntöä, työehtosopimuksia, kansainvälisiä säädöksiä ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön alalla (direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohta ja direktiivin liite X – ks. 2.2 kohta edellä).

| Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten hylkääminen

  TARJOUKSEN ON OLTAVA VAKUUTTAVA






  — | Tarjoajan on osoitettava tarjouksensa pätevyys. |
| --- | --- |

Poikkeuksellisen alhaisten tarjousten hylkääminen

TARJOUKSEN ON OLTAVA VAKUUTTAVA

—

Tarjoajan on osoitettava tarjouksensa pätevyys.

| — | Onko tarjoaja osoittanut pätevyytensä kaikilla pyydetyillä osa-alueilla? |
| --- | --- |

—

Onko tarjoaja osoittanut pätevyytensä kaikilla pyydetyillä osa-alueilla?

| — | Uskotko, että tarjoaja pystyy täyttämään KAIKKI SOPIMUSVELVOITTEET tarjoamallaan hinnalla? |
| --- | --- |

—

Uskotko, että tarjoaja pystyy täyttämään KAIKKI SOPIMUSVELVOITTEET tarjoamallaan hinnalla?

| — | Jos sinulla on edelleen perusteltu syy epäillä tätä, voit hylätä tarjouksen. |
| --- | --- |

—

Jos sinulla on edelleen perusteltu syy epäillä tätä, voit hylätä tarjouksen.

| — | Jos olet päätynyt siihen, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen siitä syystä, että se ei ole direktiivin 2014/18/EU 24 artiklan 2 kohdassa säädettyjen oikeudellisten velvoitteiden mukainen, se on hylättävä. |
| --- | --- |

—

Jos olet päätynyt siihen, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen siitä syystä, että se ei ole direktiivin 2014/18/EU 24 artiklan 2 kohdassa säädettyjen oikeudellisten velvoitteiden mukainen, se on hylättävä.

2.4   Käytännössä

| Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset







  — | Julkisten ostajien on tarkistettava, onko tarjous taloudellisesti vakaa vai onko se poikkeuksellisen alhainen. |
| --- | --- |

Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset

—

Julkisten ostajien on tarkistettava, onko tarjous taloudellisesti vakaa vai onko se poikkeuksellisen alhainen.

| — | Julkisten ostajien on pyydettävä lisätietoja tarjoajalta. Ne voivat esittää kaikki tarpeellisiksi katsomansa kysymykset. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien on pyydettävä lisätietoja tarjoajalta. Ne voivat esittää kaikki tarpeellisiksi katsomansa kysymykset.

| — | Jos ne eivät ole vakuuttuneita tarjouksen taloudellisesta elinkelpoisuudesta, ne voivat hylätä tarjouksen. |
| --- | --- |

—

Jos ne eivät ole vakuuttuneita tarjouksen taloudellisesta elinkelpoisuudesta, ne voivat hylätä tarjouksen.

3.   Laatuvaatimukset – strateginen lähestymistapa julkisiin hankintoihin

Komissio on tunnustanut julkisten hankintojen merkityksen tehokkaana keinona käyttää julkisia varoja tehokkaalla, kestävällä ja strategisella tavalla. Tiedonannossaan ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi” (30) komissio painotti, että korkeat laatustandardit ovat olennaisen tärkeitä, jotta keskus- ja paikallistason hallintoelimet voivat vastata yhteiskunnallisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin. Korostamalla strategisten julkisten hankintojen merkitystä komissio pyrkii lisäämään jäsenvaltioissa tietoisuutta strategisten hankintojen tärkeydestä sekä unionin sisällä että silloin, kun on kyse kolmansien maiden toimijoiden tarjouksista.

Strategisten julkisten hankintojen avulla julkisia varoja käytetään vastuullisemmin ja strategisemmin, niillä tuetaan investointeja EU:ssa ja voidaan luoda entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset varmistamalla, että kaikkien tarjoajien on alkuperästään riippumatta täytettävä samat vaatimukset.

Strategisten julkisten hankintojen tarjoamia mahdollisuuksia ei tällä hetkellä hyödynnetä riittävästi. Yli puolessa hankintamenettelyistä käytetään edelleen alhaisinta hintaa ainoana hankintasopimuksen tekoperusteena huolimatta julkisista hankinnoista annetuista direktiiveistä, joiden mukaan julkiset ostajat voivat täysin vapaasti tehdä hankintansa kustannustehokkuuden ja laatuun perustuvien kriteerien perusteella.

Kun julkisissa hankinnoissa otetaan huomioon laatunäkökohdat, julkiset ostajat voivat hankkia kestävämpiä ja innovatiivisempia tuotteita ja palveluita. Laatunäkökohdilla voidaan myös varmistaa, että tiukat ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön vaatimukset täyttyvät niin EU:n kuin kolmansien maiden toimijoiden ja tavaroiden osalta.

Kolmansien maiden tarjoajat, tavarat ja palvelut eivät aina ole samojen tiukkojen vaatimusten alaisia kuin niiden EU-vastapuolet. EU:n nykyisessä hankintakehyksessä säädetään kuitenkin säännöistä, joita voidaan käyttää ja joita olisi käytettävä, jotta kolmansien maiden tarjoajat, tavarat ja palvelut olisivat samojen tiukkojen vaatimusten alaisia kuin EU:n tarjoajat. Strateginen lähestymistapa julkisissa hankinnoissa johtaa muutoksiin markkinoiden, julkisen sektorin sidosryhmien ja koko yhteiskunnan toiminnassa.

Selkeillä laatustandardeilla olisi huolehdittava siitä, että mahdollisimman laaja kirjo tarjoajia osallistuu hankintamenettelyyn tasapuolisin kilpailuedellytyksin. Kaikkiin tarjoajiin ja tavaroihin, riippumatta niiden alkuperästä, olisi sovellettava samoja laatustandardeja, -perusteita ja -vaatimuksia. Selkeästi määritetyt laatustandardit auttavat julkisia ostajia luomaan oikeat puitteet, joissa kaikki tarjoajat voivat kilpailla avoimesti ja tasapuolisin kilpailuedellytyksin.

Sosiaalisesti vastuulliset julkiset hankinnat, ympäristöä säästävät julkiset hankinnat (Green Public Procurement, GPP) ja innovatiiviset hankinnat auttavat julkisia ostajia sisällyttämään kestävyys- ja innovointinäkökohdat julkisiin hankintoihin.

Sosiaalisesti vastuullisissa julkisissa hankinnoissa sosiaaliset näkökohdat otetaan huomioon hankintamenettelyssä ja siten tavoitellaan sosiaalisia vaikutuksia yhteisöjen tasolla. Näin voidaan lujittaa kestävää kehitystä ja tukea hallitusten pyrkimyksiä laatia kansainväliset kestävyystavoitteet (31), edistää eettisiä markkinoita ja tuotantoketjuja ja vauhdittaa myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia kansallisella ja paikallisella tasolla. Komissio julkaisee vuonna 2020 kattavan käsikirjan sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa. Se myös levittää hyviä käytäntöjä sosiaalisesti vastuullisten julkisten hankintojen alalla.

Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat (GPP) mahdollistavat julkisille ostajille ympäristövaatimusten sisällyttämisen kaikkiin hankintamenettelyn vaiheisiin. Ympäristöä säästävien julkisten hankintojen avulla edistetään sellaisten tavaroiden, palvelujen ja rakennusurakoiden hankintaa, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäiset koko niiden elinkaaren ajan. Tällaisilla hankinnoilla tuetaan vihreiden teknologioiden ja tuotteiden kehitystyötä. GPP-hankintojen avulla julkiset ostajat voivat edistää ilmastonmuutokseen, resurssien tehokkaaseen käyttöön, kestävään kulutukseen ja kiertotalouteen liittyviä ympäristöpoliittisia tavoitteita. GPP myös kannustaa ottamaan huomioon hankinnan koko elinkaaren kustannukset pelkän ostohinnan sijasta.

Vähäpäästöisiä (puhtaita) ajoneuvoja koskevan direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on saavutettava vähäpäästöisten ajoneuvojen hankinnoissa vähimmäistavoitteet, joilla pyritään edistämään ja stimuloimaan vähäpäästöisten ja energiatehokkaiden ajoneuvojen markkinoita. Direktiivissä vaaditaan jäsenvaltioita varmistamaan, että kun julkiset ostajat hankkivat tiettyjä tieliikenteen moottoriajoneuvoja, hankinnoissa otetaan huomioon elinkaarenaikaiset energia- ja ympäristövaikutukset, kuten energian kulutus sekä hiilidioksidi- ja tiettyjen epäpuhtauksien päästöt (32).

Komissio on toistaiseksi määrittänyt GPP-kriteerit 19 tuoteryhmälle (33), jotka voidaan sisällyttää suoraan tarjouspyyntöasiakirjoihin. Komissio on lisäksi laatinut julkisille ostajille käsikirjan (34) ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa ja koulutusaineistoa (35) käytettäväksi koulutuksissa ja työpajoissa. Komissio järjestää GPP-koulutusohjelmia EU:n julkisille ostajille. Lisäksi se kehittää parhaillaan alakohtaisia työkaluja elinkaarikustannusten laskentaan ja on perustanut tietokannan, johon on koottu kokemuksia hyvistä GPP-käytännöistä (36).

Innovaatiohankinnoilla voidaan viitata joko innovointiprosessien hankintaan (tutkimus- ja kehittämishankinta) tai innovoinnin tulosten hankintaan (innovatiivisten ratkaisujen hankinta). Suunnittelemalla hankintamenettelyt siten, että niillä kannustetaan innovointiin, julkiset ostajat voivat saada nykyaikaisempia, tilanteeseen paremmin mukautuneita tai muuntautumiskykyisempiä ratkaisuja, jotka ovat usein myös edullisempia, ympäristöystävällisempiä ja sosiaalisesti vastuullisempia. Komissio julkaisi vuonna 2018 julkisille ostajille suunnattuja ohjeita innovatiivisten ratkaisujen julkisiin hankintoihin (37).

| SOSIAALISESTI VASTUULLISET JULKISET HANKINNAT

  Ruotsin maakäräjät – Due diligence -menettely kirurgisten välineiden toimitusketjussa
  Kansalaisjärjestö Swedwatchin raportin mukaan kolmansissa maissa tapahtuvassa kirurgisten välineiden tuotannossa on havaittu lapsityövoiman käyttöä, vaarallisia työoloja ja kansainvälisten työoikeudellisten velvoitteiden laiminlyöntejä. Tällä perusteella Ruotsin maakäräjät päättivät ottaa hankintasopimuksissaan käyttöön erityiset toteuttamisen ehdot. Niissä edellytetään, että jokainen toimeksisaaja sitoutuu toteuttamaan due diligence -tarkastuksen toimitusketjussaan ja edistämään kansainvälisten sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden noudattamista. Maakäräjät varmistavat kyselyjen ja tarkastusten avulla sekä muodostamalla tiiviit suhteet toimeksisaajaan, että ehtoja noudatetaan. Näin edistetään myös tasapuolisia toimintaedellytyksiä EU:n ja kolmansien maiden toimijoille. |
| --- |

SOSIAALISESTI VASTUULLISET JULKISET HANKINNAT

Ruotsin maakäräjät – Due diligence -menettely kirurgisten välineiden toimitusketjussa

Kansalaisjärjestö Swedwatchin raportin mukaan kolmansissa maissa tapahtuvassa kirurgisten välineiden tuotannossa on havaittu lapsityövoiman käyttöä, vaarallisia työoloja ja kansainvälisten työoikeudellisten velvoitteiden laiminlyöntejä. Tällä perusteella Ruotsin maakäräjät päättivät ottaa hankintasopimuksissaan käyttöön erityiset toteuttamisen ehdot. Niissä edellytetään, että jokainen toimeksisaaja sitoutuu toteuttamaan due diligence -tarkastuksen toimitusketjussaan ja edistämään kansainvälisten sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden noudattamista. Maakäräjät varmistavat kyselyjen ja tarkastusten avulla sekä muodostamalla tiiviit suhteet toimeksisaajaan, että ehtoja noudatetaan. Näin edistetään myös tasapuolisia toimintaedellytyksiä EU:n ja kolmansien maiden toimijoille.

| YMPÄRISTÖÄ SÄÄSTÄVÄT JULKISET HANKINNAT

  Hampurin kaupunki – Laadukas kierrätetty asfaltti
  Hampurin kaupungin tavoitteena on kierrättää kaikki alkuperäiset rakennusaineet kunnostaessaan ja uusiessaan teiden pinnoitteita. Se antoi kierrätysteknologian kehittämisen alalla toimivien yksityisyritysten ryhmän testata tuotettaan kaupungin teihin. Tarkastuksissa vahvistettiin teknologian laatu, ja kaupunki käynnisti rajoitetun hankintamenettelyn. Hankintamenettelyyn osallistuvien yritysten edellytettiin seuraavan tiettyjä vaiheita kierrätetyn asfaltin tuotannossa ja tarjoamisessa. Hampurin kaupunki säästi kustannuksissa 30 prosenttia verrattuna perinteiseen teiden päällystämiseen, ja lisäksi työn toteutus oli nopeampaa. Ympäristöä säästävä (vihreä) asfaltti on ominaisuuksiltaan ja kestävyydeltään perinteisen asfaltin veroinen. |
| --- |

YMPÄRISTÖÄ SÄÄSTÄVÄT JULKISET HANKINNAT

Hampurin kaupunki – Laadukas kierrätetty asfaltti

Hampurin kaupungin tavoitteena on kierrättää kaikki alkuperäiset rakennusaineet kunnostaessaan ja uusiessaan teiden pinnoitteita. Se antoi kierrätysteknologian kehittämisen alalla toimivien yksityisyritysten ryhmän testata tuotettaan kaupungin teihin. Tarkastuksissa vahvistettiin teknologian laatu, ja kaupunki käynnisti rajoitetun hankintamenettelyn. Hankintamenettelyyn osallistuvien yritysten edellytettiin seuraavan tiettyjä vaiheita kierrätetyn asfaltin tuotannossa ja tarjoamisessa. Hampurin kaupunki säästi kustannuksissa 30 prosenttia verrattuna perinteiseen teiden päällystämiseen, ja lisäksi työn toteutus oli nopeampaa. Ympäristöä säästävä (vihreä) asfaltti on ominaisuuksiltaan ja kestävyydeltään perinteisen asfaltin veroinen.

| INNOVAATIOHANKINNAT

  Strateginen yhteistyö julkisten hankintojen alalla koko EU:ssa energiatehokkaamman tietojenkäsittelyn edistämiseksi
  Suurteholaskenta on Euroopassa strategisesti tärkeää useilla julkisen sektorin aloilla, kuten kyberturvallisuuden, ilmastonmuutoksen, terveyden ja energian alalla. Se mahdollistaa erityisen monimutkaisten sovellusten kehittämisen, testauksen ja käyttöönoton. Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa toimivat johtavat supertietokonekeskukset yhdistivät voimansa vuonna 2014 esikaupallisessa PRACE3IP-hankinnassa, jossa hankinnan kohteena oli energiatehokkaampien supertietokoneiden tutkimus ja kehittäminen. Ottamalla käyttöön suorituspaikkaa koskevia ehtoja varmistettiin, että toimittajat toteuttivat kaiken tutkimus- ja kehittämistoiminnan Euroopassa. Supertietokonekeskukset aloittivat vuonna 2017 aiemman tutkimuksen pohjalta innovaatioratkaisujen julkisen hankinnan. |
| --- |

INNOVAATIOHANKINNAT

Strateginen yhteistyö julkisten hankintojen alalla koko EU:ssa energiatehokkaamman tietojenkäsittelyn edistämiseksi

Suurteholaskenta on Euroopassa strategisesti tärkeää useilla julkisen sektorin aloilla, kuten kyberturvallisuuden, ilmastonmuutoksen, terveyden ja energian alalla. Se mahdollistaa erityisen monimutkaisten sovellusten kehittämisen, testauksen ja käyttöönoton. Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa toimivat johtavat supertietokonekeskukset yhdistivät voimansa vuonna 2014 esikaupallisessa PRACE3IP-hankinnassa, jossa hankinnan kohteena oli energiatehokkaampien supertietokoneiden tutkimus ja kehittäminen. Ottamalla käyttöön suorituspaikkaa koskevia ehtoja varmistettiin, että toimittajat toteuttivat kaiken tutkimus- ja kehittämistoiminnan Euroopassa. Supertietokonekeskukset aloittivat vuonna 2017 aiemman tutkimuksen pohjalta innovaatioratkaisujen julkisen hankinnan.

Laatutavoitteiden asettaminen korkeiden sosiaali- ympäristö ja huipputeknologian laatustandardien saavuttamiseksi on olennaista hankintamenettelyn vaikutusten maksimoimiseksi. Julkisten ostajien menettelyn alussa tekemät strategiset päätökset muodostavat pohjan seuraaville vaiheille, joiden on kaikkien sovittava julkisen ostajan laajempaan hankintastrategiaan.

Julkisilla ostajilla on käytössään laaja valikoima välineitä, joilla sosiaaliset ja innovointiin ja ympäristöön liittyvät näkökohdat voidaan sisällyttää julkisiin hankintasopimuksiin. Ostajat voivat hyödyntää eri ratkaisuja löytääkseen parhaan teknisten eritelmien, valintaperusteiden, hankintasopimuksen tekoperusteiden ja sen toteuttamista koskevien lausekkeiden yhdistelmän.

3.1   Investointien suunnittelu

| — | Tarpeiden ja mahdollisten ratkaisujen tunnistaminen |
| --- | --- |

—

Tarpeiden ja mahdollisten ratkaisujen tunnistaminen

| — | Avoin ja läpinäkyvä markkinakartoitus |
| --- | --- |

—

Avoin ja läpinäkyvä markkinakartoitus

| — | Kustannus-hyötyanalyysi ja riskinarviointi |
| --- | --- |

—

Kustannus-hyötyanalyysi ja riskinarviointi

| — | Valmiuksien ja resurssien kehittäminen |
| --- | --- |

—

Valmiuksien ja resurssien kehittäminen

Ennen hankintapäätöksen tekemistä julkisten ostajien olisi tehtävä perusteellinen kustannus-hyötyanalyysi ja huolehdittava hankinnan hallinnoinnissa tarvittavista valmiuksista ja resursseista. Markkinoiden kartoittaminen varhaisessa vaiheessa on tärkeää, jotta voidaan selvittää markkinoiden tarjoamat mahdolliset ratkaisut ja tiedottaa mahdollisille tarjoajille suunnittelusta hankintamenettelystä ja -sopimuksista. Tällaisilla kartoituksilla voidaan kuroa umpeen ero julkisten ostajien tarpeiden ja niiden ratkaisujen välillä, joita mahdolliset toimittajat (myös pienet toimijat ja yhteiskunnalliset yritykset) voivat tarjota. Mahdollisten toimittajien kanssa käytävässä vuoropuhelussa voi käydä ilmi, että saatavilla on ympäristöystävällisiä tai heti sovellettavissa olevia innovatiivisia vaihtoehtoja. Lisäksi julkisen ostajan voi olla hyödyllistä varmentaa tiettyjen teknisten ja menettelyihin liittyvien ratkaisujen toteutettavuus sekä halutut ominaisuudet sisältävien tavaroiden, urakoiden ja palvelujen saatavuus markkinoilla. Julkiset ostajat voivat tehdä alustavan markkinatutkimuksen, kunhan se ei vääristä kilpailua, se on avoin, läpinäkyvä, syrjimätön ja kaikkia kiinnostuneita toimijoita kohdellaan tasapuolisesti (38).

On myös suositeltavaa kuulla muita julkisia ostajia ja oppia muista vastaavista hankkeista ja hankinnoista.

Julkisten ostajien olisi menettelyn varhaisessa vaiheessa tunnistettava toimitusketjun mahdolliset riskit, mukaan lukien tuotantoprosessin eettiset ongelmat. Riskit voivat vaihdella merkittävästi toimittajien maantieteellisen sijainnin mukaan, etenkin tärkeimmissä viejämaissa. Ne voivat liittyä eri osa-alueisiin, esim. seuraaviin:

| — | hankinnan ala ja luokka ja sille tyypillinen tuotantoprosessi (esim. rakennusurakkaan voi liittyä erityisiä terveys- ja turvallisuusriskejä; tekstiilituotantoon voi liittyä työelämän normien rikkomuksia ja työntekijöiden altistumista vaarallisille aineille jne.); |
| --- | --- |

—

hankinnan ala ja luokka ja sille tyypillinen tuotantoprosessi (esim. rakennusurakkaan voi liittyä erityisiä terveys- ja turvallisuusriskejä; tekstiilituotantoon voi liittyä työelämän normien rikkomuksia ja työntekijöiden altistumista vaarallisille aineille jne.);

| — | tuotantoprosessin maantieteellinen sijainti (työntekijöiden työolot voivat vaihdella merkittävästi markkinoiden tärkeimmissä viejämaissa); |
| --- | --- |

—

tuotantoprosessin maantieteellinen sijainti (työntekijöiden työolot voivat vaihdella merkittävästi markkinoiden tärkeimmissä viejämaissa);

| — | toimitusketjun monimutkaisuus (mitä monimutkaisempi ja maantieteellisesti hajanaisempi ja mitä vähemmän avoin toimitusketju on, sitä todennäköisempiä ovat väärinkäytökset ja ihmisoikeusrikkomukset); |
| --- | --- |

—

toimitusketjun monimutkaisuus (mitä monimutkaisempi ja maantieteellisesti hajanaisempi ja mitä vähemmän avoin toimitusketju on, sitä todennäköisempiä ovat väärinkäytökset ja ihmisoikeusrikkomukset);

| — | yksityisyydensuojaa, tietosuojaa, luottamuksellisuutta, immateriaalioikeuksia (ml. tekijänoikeudet) ja avointa saatavuutta koskevat velvoitteet. |
| --- | --- |

—

yksityisyydensuojaa, tietosuojaa, luottamuksellisuutta, immateriaalioikeuksia (ml. tekijänoikeudet) ja avointa saatavuutta koskevat velvoitteet.

Oikean menettelyn valitseminen on olennaista hankinnan onnistumiselle. Julkisten ostajien olisi puntaroitava huolellisesti kaikkia oikeudellisen kehyksen tarjoamia menettelyvaihtoehtoja.

Esimerkiksi innovointiprosessien hankinta kohdistuu useimmiten tutkimus- ja kehittämispalveluihin (T&K). T&K-palveluja voidaan hankkia erikseen tai lopullisen, käyttöönotetun ratkaisun kaupallisten erien yhteydessä.

EU jätti direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle sellaisten T&K-palvelujen julkisen hankinnan, joissa julkinen ostaja ei varaa itselleen yksinoikeutta käyttää kaikkia T&K-toiminnasta saatavia hyötyjä (39). Nämä palvelut eivät yleensä kuulu EU:n kahden- tai monenvälisten kansainvälisten sitoumusten soveltamisalaan. Kun T&K-palveluja hankitaan erikseen ja T&K-toiminnan tuloksena syntyvät teollis- ja tekijänoikeudet jäävät toimittajille – kuten esikaupallisissa hankinnoissa – kolmansien maiden talouden toimijoilla ei ole taattua pääsyä tällaisiin hankintamenettelyihin. Näihin hankintoihin voidaan soveltaa toimipaikkaa koskevia ehtoja.

Kun hankinnan kohteena ovat innovoinnin tulokset, julkisten ostajien on varmistettava, että niiden käyttämät hankintamenettelyt on suunniteltu siten, että innovatiiviset ja perinteiset ratkaisut voivat kilpailla tasapuolisin ehdoin. Tässä voivat olla eduksi toiminnallisten ja suoritukseen perustuvien eritelmien mahdollisimman tehokas hyödyntäminen ja se, että toimijat voivat jättää erilaisia tarjouksia.

| Hyvät toimintatavat







  — | Tunne ja kartoita markkinat |
| --- | --- |

Hyvät toimintatavat

—

Tunne ja kartoita markkinat

| — | Käy vuoropuhelua avoimesti ja läpinäkyvästi |
| --- | --- |

—

Käy vuoropuhelua avoimesti ja läpinäkyvästi

| — | Varmista, että hankinnalla on poliittisten päättäjien tuki |
| --- | --- |

—

Varmista, että hankinnalla on poliittisten päättäjien tuki

| — | Tee yhteistyötä muiden julkisten ostajien kanssa |
| --- | --- |

—

Tee yhteistyötä muiden julkisten ostajien kanssa

| — | Valitse asianmukainen hankintamenettely |
| --- | --- |

—

Valitse asianmukainen hankintamenettely

3.2   Laatuperusteiden määrittäminen hankintamenettelyssä

| — | Määritä laatuperusteet selkeästi tarjouspyyntöasiakirjoissa |
| --- | --- |

—

Määritä laatuperusteet selkeästi tarjouspyyntöasiakirjoissa

| — | Määritä laatuvaatimukset poissulkemis-, valinta- ja sopimuksentekoperusteiden avulla |
| --- | --- |

—

Määritä laatuvaatimukset poissulkemis-, valinta- ja sopimuksentekoperusteiden avulla

| — | Aseta tiukat vaatimukset laatuperusteiden noudattamisen varmistamiseksi (käyttäen standardeja ja merkkejä) |
| --- | --- |

—

Aseta tiukat vaatimukset laatuperusteiden noudattamisen varmistamiseksi (käyttäen standardeja ja merkkejä)

| — | Sisällytä laatuvaatimuksia hankintasopimuksen toteuttamista koskeviin lausekkeisiin |
| --- | --- |

—

Sisällytä laatuvaatimuksia hankintasopimuksen toteuttamista koskeviin lausekkeisiin

On tärkeää pitää mielessä, että valinta- ja sopimuksentekovaiheen teknisten eritelmien, vaatimusten ja perusteiden sekä sopimuksen toteuttamista koskevien lausekkeiden on aina liityttävä hankintasopimuksen kohteeseen.

Teknisissä eritelmissä olisi selkeästi määritettävä hankintasopimuksen kohde ottaen huomioon suunnittelussa yksilöidyt laatuvaatimukset. Teknisiin eritelmiin voi sisältyä rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen erityinen tuotanto- tai toimitusprosessi missä tahansa niiden elinkaaren vaiheessa (40). Teknisten eritelmien tulevaisuuteen suuntautuvassa suunnittelussa otetaan huomioon se, millaista näyttöä edellytetään.

Julkiset ostajat voivat esimerkiksi edellyttää, että hankittavat tavarat on valmistettu tietystä materiaalista tai sisältävät tietyn prosenttiosuuden kierrätettyjä tai uudelleenkäytettyjä materiaaleja. Lisäksi teknisiin eritelmiin voidaan sisällyttää rajoituksia tuotteiden sisältämien vaarallisten aineiden osalta. EU:n lainsäädännön mukaisesti julkisilla ostajilla on erityisvelvoite ottaa teknisissä eritelmissä huomioon esteettömyyden vähimmäisvaatimukset hankinnan kohteena olevien, luonnollisten henkilöiden käyttöön tarkoitettujen tuotteiden, palvelujen ja rakennetun ympäristön osalta (41).

| Direktiivin 2014/24/EU 18 artikla.

  [...] 2) Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että talouden toimijat noudattavat hankintasopimuksia toteuttaessaan sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä. |
| --- |

Direktiivin 2014/24/EU 18 artikla.

[...] 2) Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että talouden toimijat noudattavat hankintasopimuksia toteuttaessaan sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin oikeudessa, kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä.

| Direktiivin 2014/24/EU 57 artikla.

  [...] 4) Hankintaviranomaiset voivat sulkea talouden toimijan pois hankintamenettelystä tai jäsenvaltiot voivat vaatia sen poissulkemista jossakin seuraavista tilanteista: a) hankintaviranomainen voi asianmukaisesti osoittaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien velvoitteiden rikkomisen. |
| --- |

Direktiivin 2014/24/EU 57 artikla.

[...] 4) Hankintaviranomaiset voivat sulkea talouden toimijan pois hankintamenettelystä tai jäsenvaltiot voivat vaatia sen poissulkemista jossakin seuraavista tilanteista: a) hankintaviranomainen voi asianmukaisesti osoittaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sovellettavien velvoitteiden rikkomisen.

Poissulkemisperusteilla varmistetaan, että julkinen ostaja voi toimia luotettavien toimijoiden kanssa. Poissulkemisperusteet luetellaan direktiiveissä. Korruptio, petos, rahanpesu, lapsityövoiman käyttö tai ihmiskauppa, rikollinen toiminta ja terrorismirikokset tai sitova päätös verojen tai sosiaaliturvamaksujen maksamatta jättämisestä johtaa poissulkemiseen hankintamenettelystä (42).

Muissa tapauksissa julkiset ostajat voivat valita tai jäsenvaltiot voivat vaatia, että tarjoaja suljetaan pois tilanteessa, joka vaarantaa tarjoajien luotettavuuden (43). Tämä koskee esimerkiksi direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sosiaali-, työ- ja ympäristölainsäädännön velvoitteiden noudattamatta jättämistä. Direktiivissä luetellaan pakolliset kansainväliset ympäristö- ja työoikeudelliset velvoitteet, jotka on syytä ottaa huomioon – etenkin ne, jotka on kirjattu ILO:n tärkeimpiin yleissopimuksiin (44). Direktiivin 2014/24/EU 71 artiklan 1 kohdassa tämä vaatimus ulotetaan koskemaan myös alihankkijoita. Useiden jäsenvaltioiden kansallisissa säännöissä määrätään yksiselitteisesti tarjoajien pakollisesta poissulkemisesta, jos ne eivät noudata sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita.

Jos julkisella ostajalla on epäilys poissulkemisperusteiden varmentamiseksi vaadittujen asiakirjojen voimassaolosta tai aitoudesta, se voi pyytää lisäselvennystä. Ostajan olisi vaadittava kolmansia maita toimittamaan asiakirjat jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä oikeaksi todistettuna käännöksenä. Se voi edellyttää myös muita todentamistapoja.

| Ympäristö, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden noudattamisen varmistaminen







  — | Tarjoajien poissulkeminen aiemman rikkomuksen perusteella – vapaaehtoista tai pakollista |
| --- | --- |

Ympäristö, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden noudattamisen varmistaminen

—

Tarjoajien poissulkeminen aiemman rikkomuksen perusteella – vapaaehtoista tai pakollista

| — | Velvollisuus hylätä tarjoaja, jos rikkomus johtaa poikkeuksellisen alhaiseen tarjoukseen |
| --- | --- |

—

Velvollisuus hylätä tarjoaja, jos rikkomus johtaa poikkeuksellisen alhaiseen tarjoukseen

| — | Velvollisuus varmistaa säännösten noudattaminen hankintasopimuksen toteuttamisessa, myös alihankkijoiden osalta |
| --- | --- |

—

Velvollisuus varmistaa säännösten noudattaminen hankintasopimuksen toteuttamisessa, myös alihankkijoiden osalta

| Tiukkojen ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten vaatimusten asettaminen ja niiden noudattamisen valvonta







  — | Valintaperusteiden määrittäminen |
| --- | --- |

Tiukkojen ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten vaatimusten asettaminen ja niiden noudattamisen valvonta

—

Valintaperusteiden määrittäminen

| — | Sopimuksen toteuttamista koskevien vaatimusten määrittäminen (esim. kieltämällä tiettyjen kemikaalien käyttö) |
| --- | --- |

—

Sopimuksen toteuttamista koskevien vaatimusten määrittäminen (esim. kieltämällä tiettyjen kemikaalien käyttö)

| — | Riittävien raportointi- ja seurantamekanismien määrittäminen |
| --- | --- |

—

Riittävien raportointi- ja seurantamekanismien määrittäminen

| — | Sakkojen ja muiden seuraamusten asettaminen vaatimusten noudattamattajättämisen osalta |
| --- | --- |

—

Sakkojen ja muiden seuraamusten asettaminen vaatimusten noudattamattajättämisen osalta

| — | Velvoitteiden ulottaminen alihankkijoihin ja toimittajiin |
| --- | --- |

—

Velvoitteiden ulottaminen alihankkijoihin ja toimittajiin

| — | Julkisten ostajien olisi edellytettävä yhteistyötä kestävän ja vastuullisen toimitusketjun rakentamiseksi, ja työoikeudellisia velvoitteita olisi edellytettävä ja niiden noudattaminen tarkastettava perusteellisesti koko toimitusketjun osalta, myös alihankkijoiden tasolla. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien olisi edellytettävä yhteistyötä kestävän ja vastuullisen toimitusketjun rakentamiseksi, ja työoikeudellisia velvoitteita olisi edellytettävä ja niiden noudattaminen tarkastettava perusteellisesti koko toimitusketjun osalta, myös alihankkijoiden tasolla.

Asianmukaisten valintaperusteiden määrittäminen on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että tarjoajilla on sopimuksen toteuttamisen edellyttämät valmiudet. Rajoitetuissa menettelyissä ja neuvottelumenettelyissä ja kilpailullisissa neuvottelumenettelyissä valintaperusteiden avulla laaditaan luettelo ehdokkaista, joita pyydetään esittämään tarjous. Direktiiveihin (45) sisältyy tyhjentävä luettelo niiden perusteiden luokista, joita voidaan edellyttää tarjoajan taloudellisten voimavarojen osalta sekä ammattitoiminnan harjoittamiskelpoisuuden, teknisten valmiuksien ja kokemuksen osalta.

Valintaperusteisiin voidaan sisällyttää sopimuksen toteuttamisesta vastaavan henkilöstön tietty koulutus tai tietyt taidot (esim. kun on kyse vaarallisten aineiden käsittelystä tai monimutkaisen teknologian asentamisesta), ammatillinen pätevyys tai tarvittavien laitteiden saatavuus. Julkiset ostajat voivat myös edellyttää näyttöä siitä, että tarjoajilla on kokemusta vastaavien tai asiaan liittyvien hankkeiden toteuttamisesta. Valintaperusteiden on liityttävä tiiviisti ja nimenomaisesti sopimuksen toteuttamisen edellyttämiin ominaisuuksiin, ja niillä voidaan erittäin tehokkaasti turvata julkisen ostajan etu. Niiden on kuitenkin oltava syrjimättömiä.

Yli puolessa kaikista hankintamenettelyistä käytetään edelleen ainoana hankintasopimuksen tekoperusteena alhaisinta hintaa. Laatuperusteita käytetään edelleen vähän, vaikka julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä julkisille ostajille annetaan suurta liikkumavaraa, jotta hankinnat voitaisiin tehdä kustannustehokkuutta ja laatuperusteita noudattaen. Julkiset ostajat voivat ottaa huomioon hinta-laatusuhteeltaan parhaan tarjouksen – ja niitä kannustetaan tekemään niin – arvioidessaan kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta.

Jos julkinen ostaja päättää käyttää hinta-laatusuhteeltaan parhaan tarjouksen periaatetta alhaisimman hinnan tai kustannusten sijasta, tarjouksen arvioinnissa otetaan huomioon eri perusteita, kuten sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat, laatu ja hinta tai kustannus.

Julkiset ostajat voivat esimerkiksi asettaa etusijalle tarjoajat, jotka

| — | sopimusta toteuttaessaan tarjoavat paremmat työolot |
| --- | --- |

—

sopimusta toteuttaessaan tarjoavat paremmat työolot

| — | edistävät vammaisten tai muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden integroimista työelämään |
| --- | --- |

—

edistävät vammaisten tai muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden integroimista työelämään

| — | hyödyntävät älykkäästi innovaatioita paremman laadun tai edullisempien kustannusratkaisujen tarjoamiseksi |
| --- | --- |

—

hyödyntävät älykkäästi innovaatioita paremman laadun tai edullisempien kustannusratkaisujen tarjoamiseksi

| — | tarjoavat kestävästi tuotettuja tavaroita. |
| --- | --- |

—

tarjoavat kestävästi tuotettuja tavaroita.

Tähän eivät vaikuta olemassa olevat oikeudelliset velvoitteet tällaisten työolojen tarjoamiseksi tai kestävyyskriteerien täyttämiseksi.

Elinkaarikustannusten avulla voidaan myös arvioida tuotteiden ympäristövaikutuksia. Hankintasopimuksissa, joiden ainoana tekoperusteena on hinta, julkisilla ostajilla ei ole mahdollisuutta ottaa huomioon hankkeiden pitkän aikavälin kustannuksia ja hyötyjä, minkä vuoksi rahalle saadaan huonompi vastine. Kustannusten laskeminen hankinnan koko elinkaaren ajalta on erityisen tärkeää pitkäaikaisissa infrastruktuurihankkeissa, joilla on yleensä korkeat pääoma- ja käyttökustannukset. Tältä osin komissio suositti jo vuonna 2013 (46), että jäsenvaltiot käyttäisivät tuotteen tai organisaation ympäristöjalanjäljen laskentamenetelmää elinkaarikustannusten laskemiseen. Elinkaarikustannuksiin voivat sisältyä esimerkiksi raaka-aineiden hankinta ja jalostus, valmistus ja muut tuotantovaiheet sekä käyttö ja käytöstäpoistovaihe.

Julkisten ostajien olisi valittava hankintasopimuksen tekoperusteet, joiden avulla ne voivat parhaiten hankkia tarkoituksiinsa soveltuvia rakennusurakoita, tavaroita ja palveluja (47). Älykkäät sopimuksentekoperusteet, joissa painotetaan sekä laatua että hintaa, ovat julkisille ostajille tärkeä keino edistää tarjoajien välistä kilpailua ja saada eniten vastinetta rahalle sekä edistää samalla strategisia politiikkatavoitteita.

Standardien, merkkien tai sertifikaattien käyttö julkisissa hankinnoissa on julkisille ostajille käytännöllinen ja luotettava tapa varmistaa, että tarjoajat täyttävät alakohtaiset tai laatuvaatimukset. Julkisissa hankintamenettelyissä käytettävät standardit tai merkit liittyvät yleensä laadunvarmistukseen, ympäristösertifikaatteihin, ympäristömerkkeihin, ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin ja reilun kaupan tuotteisiin. Merkkejä ja merkkivaatimuksia voidaan käyttää laadun vähimmäistason määrittämiseen teknisissä eritelmissä tai kunnianhimoisempien tarjousten palkitsemiseen hankintasopimuksen tekoperusteissa. Ehdokkailla, jotka täyttävät merkille asetetut vaatimukset mutta jotka eivät ole hankkineet merkkiä, on oltava mahdollisuus osoittaa edellytysten täyttyminen muulla tavoin.

Julkisten ostajien olisi viitattava yksinomaan riippumattomien elinten, mieluiten EU:n tai kansainvälisten tahojen, laatimiin vaatimuksiin. Tällaisia ovat muun muassa EU:n ympäristömerkki (48), ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), tuotteen ympäristöjalanjälki / organisaation ympäristöjalanjälki tai EU:n tason sertifikaatit, kuten CE-merkintä, tai Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) sertifikaatit. Käyttämällä eurooppalaisia standardeja, merkkejä tai sertifikaatteja varmistetaan, että ratkaisut ovat muun muassa turvallisuutta, kansanterveyden suojelua ja ympäristöä koskevan EU-lainsäädännön mukaiset. Jos julkiset ostajat edellyttävät kansallista tai alueellista sertifiointia, niiden on hyväksyttävä myös vastaava muussa EU:n jäsenvaltiossa myönnetty sertifikaatti tai muu näyttö, jolla vaatimusten täyttyminen todistetaan. Selkeillä ja yksiselitteisillä vaatimuksilla sille, millä tavoin laatua, turvallisuutta ja kansanterveyden suojelua koskevien vaatimusten vastaavuus on osoitettava, voidaan edistää tehokkaasti tiukkojen ympäristö- ja muiden normien täyttymistä.

Tiukkoja laatustandardeja voidaan usein edistää tehokkaasti ja asianmukaisesti sisällyttämällä hankintasopimukseen sen toteuttamista koskevia lausekkeita. Niissä voidaan viitata hankintasopimuksen toteuttamisen laatunäkökohtiin, kuten taloudellisiin tai sosiaalisiin tekijöihin taikka ympäristöön, työllisyyteen tai innovointiin liittyviin näkökohtiin. Sopimuksen toteuttamista koskevien lausekkeiden on liityttävä sopimuksen kohteeseen, eikä niissä voida esittää vaatimuksia yrityksen yleisistä toimintaperiaatteista.

Toimeksisaajilta voidaan edellyttää, että kaikki niiden tarjoamat tavarat, riippumatta niiden alkuperästä, täyttävät tiukat laatu-, sosiaaliset ja ympäristövaatimukset. Vaatimukset on määritettävä selkeästi tarjouspyyntöasiakirjoissa.

Toimeksisaajaa voidaan esimerkiksi vaatia

| — | palkkaamaan työntekijöitä heikommassa asemassa olevista väestöryhmistä, |
| --- | --- |

—

palkkaamaan työntekijöitä heikommassa asemassa olevista väestöryhmistä,

| — | tarjoamaan henkilöstölle sopimuksen nimenomaiseen alaan liittyvää ammatillista tai turvallisuuskoulutusta, |
| --- | --- |

—

tarjoamaan henkilöstölle sopimuksen nimenomaiseen alaan liittyvää ammatillista tai turvallisuuskoulutusta,

| — | raportoimaan päästöistä tai toimenpiteistä, joilla havaitaan ja ehkäistään ihmisoikeusrikkomuksia, |
| --- | --- |

—

raportoimaan päästöistä tai toimenpiteistä, joilla havaitaan ja ehkäistään ihmisoikeusrikkomuksia,

| — | soveltamaan tiettyjä toimenpiteitä jätteenkäsittelyssä. |
| --- | --- |

—

soveltamaan tiettyjä toimenpiteitä jätteenkäsittelyssä.

Julkiset ostajat voivat käyttää erityisiä sopimuksen toteuttamista koskevia lausekkeita, joissa edellytetään toimijoiden noudattavan menettelysääntöjä ja esittävän niiden mukaisesti tietoja toimittajistaan ja siitä, että noudattavatko ne työoloja koskevia vaatimuksia. Toimijoita voidaan myös vaatia tunnistamaan, ehkäisemään ja hillitsemään ihmisoikeusloukkausriskejä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja vastuullista yritystoimintaa koskevien OECD:n due diligence -ohjeiden mukaisesti. Julkiset ostajat voivat myös edellyttää, että tarjoajat noudattavat sopimuksen toteuttamisessa kansainvälisiä työelämän perusnormeja riippumatta tarjoajan maassa tai tuotantopaikassa sovellettavista oikeudellisista velvoitteista. Jos rikkomisia on havaittu, toimeksisaajilta voidaan edellyttää valvontatoimia ja seuraamuksia toimittajalle, enimmillään toimitusten keskeyttämistä.

Toimeksisaajia voidaan nimenomaisesti vaatia noudattamaan sellaisia sosiaali- ja ympäristönormeja, jotka eivät ole EU:n ai kansallisen tason oikeudellisia velvoitteita. Myös ulkomaisia toimeksisaajia voidaan vaatia noudattamaan oikeudellisia velvoitteita, jotka koskevat EU:n talouden toimijaa sopimusta toteutettaessa, riippumatta siitä, koskevatko toimijoita samat oikeudelliset velvoitteet. Tällaisia vaatimuksia voidaan soveltaa myös sopimuksen alaisten tavaroiden tuotantoon.

Näiden ehtojen noudattamatta jättäminen tarjouksessa johtaa tarjouksen hylkäämiseen. Tällaisilla vaatimuksilla tasoitetaan toimintaedellytyksiä, jotka eivät välttämättä ole tasapuoliset tarjoajan tai tarjottujen palvelujen tai tuotteiden alkuperämaan erilaisten oikeudellisten velvoitteiden vuoksi.

| Hyvät toimintatavat







  — | Hyödynnetään välineitä kattavasti – poissulkemis-, valinta- ja sopimuksentekoperusteet sekä sopimuksen toteuttaminen |
| --- | --- |

Hyvät toimintatavat

—

Hyödynnetään välineitä kattavasti – poissulkemis-, valinta- ja sopimuksentekoperusteet sekä sopimuksen toteuttaminen

| — | Mukautetaan perusteet kunkin hankinnan mukaisiksi |
| --- | --- |

—

Mukautetaan perusteet kunkin hankinnan mukaisiksi

| — | Varmistetaan, että kaikkiin tarjoajiin ja toimittajiin sovelletaan samoja vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että kaikkiin tarjoajiin ja toimittajiin sovelletaan samoja vaatimuksia.

3.3   Sopimuksen toteutuksen seuranta

| — | Laatunormien noudattamisen valvonta toteutusvaiheessa |
| --- | --- |

—

Laatunormien noudattamisen valvonta toteutusvaiheessa

| — | Raportointivaatimukset |
| --- | --- |

—

Raportointivaatimukset

| — | Selkeästi määritetyt seuraamukset |
| --- | --- |

—

Selkeästi määritetyt seuraamukset

Laatuperusteiden käyttäminen julkisissa hankinnoissa on tehokasta vain, jos julkisella ostajalla on korkeatasoinen asiantuntemus, kun se laatii tarjousasiakirjat, toteuttaa valintamenettelyn, seuraa jatkuvasti ja tehokkaasti sopimuksen toteuttamista ja varmistaa, että toimeksisaaja noudattaa jatkuvasti tarjouspyynnön vaatimuksia sopimusta toteuttaessaan.

Sopimuksen seuranta voidaan toteuttaa eri tavoin, ja se voi edellyttää julkiselta ostajalta eritasoista sitoutumista. Sopimusehtoihin voidaan liittää kohtia, joissa velvoitetaan

| — | raportoimaan säännöllisesti tiettyihin sopimuksen toteuttamisen näkökohtiin liittyviä tietoja |
| --- | --- |

—

raportoimaan säännöllisesti tiettyihin sopimuksen toteuttamisen näkökohtiin liittyviä tietoja

| — | täyttämään sopimuslausekkeiden noudattamista koskevia kyselyjä |
| --- | --- |

—

täyttämään sopimuslausekkeiden noudattamista koskevia kyselyjä

| — | toimittamaan kirjallista näyttöä noudattamisesta |
| --- | --- |

—

toimittamaan kirjallista näyttöä noudattamisesta

| — | sallimaan paikan päällä tehtävät tarkastukset. |
| --- | --- |

—

sallimaan paikan päällä tehtävät tarkastukset.

Sovellettavien ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden noudattaminen olisi aina tarkastettava perusteellisesti, myös alihankkijoiden ja tarvittaessa koko toimitusketjun tasolla. Sisällyttämällä hankinta-asiakirjoihin seuraamuksia ja vaiheittaisen ehtojen valvonnan julkiset ostajat saavat sopimuksen toteutusvaiheessa vipuvoimaa toimeksisaajaan nähden ja voivat varmistaa sopimusehtojen noudattamisen.

Käyttämällä toimeksisaajaa koskevia sitouttamismenetelmiä, kuten edellyttämällä selvityksiä, asettamalla määräaikoja tilanteen korjaamiseksi tai antamalla varoituksia, julkinen ostaja parantaa merkittävästi omaa neuvotteluasemaansa.

Realistiset sopimusehdot ja seurantamenetelmät lisäävät sen todennäköisyyttä, että sopimusta toteutetaan asianmukaisesti ja hankinnan käynnistyessä luodut tasapuoliset toimintaedellytykset säilyvät koko sopimuksen toteutuksen ajan.

| Hyvät toimintatavat







  — | Vain seurannalla voidaan varmistaa, että toimeksisaajat noudattavat ANNETTUJA vaatimuksia |
| --- | --- |

Hyvät toimintatavat

—

Vain seurannalla voidaan varmistaa, että toimeksisaajat noudattavat ANNETTUJA vaatimuksia

| — | Kehitetään tehokkaita ja yksinkertaisia seurantamenetelmiä |
| --- | --- |

—

Kehitetään tehokkaita ja yksinkertaisia seurantamenetelmiä

| — | Hyödynnetään nykyaikaisten viestinten laaja kirjo etäseurannassa |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään nykyaikaisten viestinten laaja kirjo etäseurannassa

| — | Toteutetaan riippumatonta sopimuksen seurantaa yhteistyössä kansalaisjärjestöjen tai erityiselinten kanssa. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan riippumatonta sopimuksen seurantaa yhteistyössä kansalaisjärjestöjen tai erityiselinten kanssa.

3.4   Käytännössä

| Tiukkojen laatuvaatimusten ja tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttaminen







  — | Julkisia ostajia kannustetaan käyttämään hankintoja strategisena välineenä yhteiskunnallisten tavoitteiden, kuten sosiaalisten, ympäristöä säästävien ja innovaatiotavoitteiden, edistämiseen. |
| --- | --- |

Tiukkojen laatuvaatimusten ja tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttaminen

—

Julkisia ostajia kannustetaan käyttämään hankintoja strategisena välineenä yhteiskunnallisten tavoitteiden, kuten sosiaalisten, ympäristöä säästävien ja innovaatiotavoitteiden, edistämiseen.

| — | Julkisten ostajien olisi huolehdittava hankinnoissaan siitä, että EU:n ja kolmansien maiden tarjoajille asetetaan samat vaatimukset, mikä auttaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien olisi huolehdittava hankinnoissaan siitä, että EU:n ja kolmansien maiden tarjoajille asetetaan samat vaatimukset, mikä auttaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset.

| — | Määritellessään tarjousvaatimuksiaan julkisten ostajien olisi käytettävä teknisiä eritelmiä, poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita tiukkojen laatuvaatimusten asettamiseksi kaikille tarjoajille niiden alkuperästä riippumatta. |
| --- | --- |

—

Määritellessään tarjousvaatimuksiaan julkisten ostajien olisi käytettävä teknisiä eritelmiä, poissulkemis-, valinta- ja ratkaisuperusteita tiukkojen laatuvaatimusten asettamiseksi kaikille tarjoajille niiden alkuperästä riippumatta.

| — | Julkisten ostajien olisi käytettävä hankintasopimuksen toteuttamista koskevia lausekkeita sen varmistamiseksi, että kaikki toimijat panevat laatuvaatimukset täytäntöön sopimuksen toteuttamisen yhteydessä tuotantopaikasta riippumatta. |
| --- | --- |

—

Julkisten ostajien olisi käytettävä hankintasopimuksen toteuttamista koskevia lausekkeita sen varmistamiseksi, että kaikki toimijat panevat laatuvaatimukset täytäntöön sopimuksen toteuttamisen yhteydessä tuotantopaikasta riippumatta.

| — | Niiden olisi otettava käyttöön tehokkaat seurantamekanismit ja pantava ne täytäntöön sen varmistamiseksi, että vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

—

Niiden olisi otettava käyttöön tehokkaat seurantamekanismit ja pantava ne täytäntöön sen varmistamiseksi, että vaatimuksia noudatetaan.

| — | Komissio on antanut julkisille ostajille ohjeita siitä, miten tiukat laatuvaatimukset sisällytetään julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

—

Komissio on antanut julkisille ostajille ohjeita siitä, miten tiukat laatuvaatimukset sisällytetään julkisiin hankintoihin.

4.   Euroopan komission tarjoama käytännön apu

Euroopan komissio tarjoaa käytännön apua julkisille ostajille ja jäsenvaltioille useilla eri tavoilla (49). Tämä on osa kumppanuutta, joka perustettiin komission tiedonannolla ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi”. Tällä tavoin komissio edistää tietojen, tietämyksen ja kokemusten vaihtoa. Kyseinen tiedonanto on toiminut perustana komission ohjaamalle laajalle poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle kansallisten ja paikallisten viranomaisten, EU:n toimielinten ja muiden sidosryhmien kanssa.

Yksittäisissä suurissa infrastruktuurihankkeissa komissio tarjoaa apua neuvontapiste- ja ilmoitusmekanismin kautta suurten infrastruktuurihankkeiden hankintanäkökohtien ennakkoarvioinnin yhteydessä (50). Tällaisissa hankkeissa julkisilla ostajilla on suurempi riski siitä, että suuria infrastruktuurihankkeita ei saada päätökseen ajoissa, ne eivät ole käytettävissä suunnitelmien mukaisesti tai että kustannukset kohoavat eri syistä toteutusvaiheessa tai riskejä siirtyy julkisille ostajille. Julkisia varoja voidaan käyttää tavalla, joka ei aina takaa mahdollisimman suurta lisäarvoa kansalaisille ja yhteiskunnalle. Siksi julkisia ostajia kannustetaan hyödyntämään kaikkea saatavilla olevaa apua.

Jäljempänä on yhteenveto eri mekanismeista, joista saa selvennystä ja apua (51).

| Yhteenveto käytännön avusta







  — | Suurten infrastruktuurihankkeiden neuvontapiste ja ilmoitusprosessi; |
| --- | --- |

Yhteenveto käytännön avusta

—

Suurten infrastruktuurihankkeiden neuvontapiste ja ilmoitusprosessi;

| — | Sidosryhmien verkostot, mukaan lukien työpajat, joissa käsitellään erityisesti ympäristöä säästäviä ja sosiaalisia julkisia hankintoja sekä julkisten hankintojen ammattimaistumista; |
| --- | --- |

—

Sidosryhmien verkostot, mukaan lukien työpajat, joissa käsitellään erityisesti ympäristöä säästäviä ja sosiaalisia julkisia hankintoja sekä julkisten hankintojen ammattimaistumista;

| — | Säännölliset korkean tason konferenssit, joissa käsitellään eri aihealueita, kuten hankintasopimuksen tekoperusteita, strategisia julkisia hankintoja, avoimuutta, ammattimaistumista, suuria infrastruktuurihankkeita, hankintoihin osallistumisen helpottamista, digitalisaatiota sekä uusia hankkeita ja haasteita; |
| --- | --- |

—

Säännölliset korkean tason konferenssit, joissa käsitellään eri aihealueita, kuten hankintasopimuksen tekoperusteita, strategisia julkisia hankintoja, avoimuutta, ammattimaistumista, suuria infrastruktuurihankkeita, hankintoihin osallistumisen helpottamista, digitalisaatiota sekä uusia hankkeita ja haasteita;

| — | Tietoteknisen osaamisen keskus – tukea ja tietoa julkisille ostajille; |
| --- | --- |

—

Tietoteknisen osaamisen keskus – tukea ja tietoa julkisille ostajille;

| — | Ohjeiden antaminen, mukaan lukien ohjeet innovatiivisten ratkaisujen hankintoihin, ympäristöä säästäviin hankintoihin, sosiaalisesti vastuullisiin hankintoihin ja puolustushankintoihin sekä ohjeet EU:n varoja käsitteleville toimijoille. |
| --- | --- |

—

Ohjeiden antaminen, mukaan lukien ohjeet innovatiivisten ratkaisujen hankintoihin, ympäristöä säästäviin hankintoihin, sosiaalisesti vastuullisiin hankintoihin ja puolustushankintoihin sekä ohjeet EU:n varoja käsitteleville toimijoille.

5.   Lyhyesti

| Oikeudellinen kehys ja sen tarjoamat mahdollisuudet

  EU:n nykyinen julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntökehys sisältää julkisia hankintoja, yleishyödyllisiä palveluja, käyttöoikeussopimuksia ja puolustus- ja turvallisuusalan hankintoja sekä muutoksenhakumenettelyjen käyttöä sääntelevät direktiivit. Näissä säädöksissä esitetyt säännöt tarjoavat julkisille ostajille kaikkialla EU:ssa suurta joustavuutta tavaroiden, palvelujen ja urakoiden ostamiseen:






  — | Ne tarjoavat mahdollisuuden käyttää laatukriteerejä ja tehdä hankintasopimuksia, jotka perustuvat parhaaseen hinta-laatusuhteeseen ja elinkaarikustannuksiin. |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys ja sen tarjoamat mahdollisuudet

EU:n nykyinen julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntökehys sisältää julkisia hankintoja, yleishyödyllisiä palveluja, käyttöoikeussopimuksia ja puolustus- ja turvallisuusalan hankintoja sekä muutoksenhakumenettelyjen käyttöä sääntelevät direktiivit. Näissä säädöksissä esitetyt säännöt tarjoavat julkisille ostajille kaikkialla EU:ssa suurta joustavuutta tavaroiden, palvelujen ja urakoiden ostamiseen:

—

Ne tarjoavat mahdollisuuden käyttää laatukriteerejä ja tehdä hankintasopimuksia, jotka perustuvat parhaaseen hinta-laatusuhteeseen ja elinkaarikustannuksiin.

| — | Niiden avulla julkiset ostajat voivat valita sopivimman ja tehokkaimman hankintamenettelyn. |
| --- | --- |

—

Niiden avulla julkiset ostajat voivat valita sopivimman ja tehokkaimman hankintamenettelyn.

| — | Niiden avulla julkiset ostajat voivat myös valita, mitkä laatuvaatimukset sisällytetään tarjouspyyntöasiakirjoihin. |
| --- | --- |

—

Niiden avulla julkiset ostajat voivat myös valita, mitkä laatuvaatimukset sisällytetään tarjouspyyntöasiakirjoihin.

| — | Ne tarjoavat julkisille ostajille mekanismeja, joilla varmistetaan ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Ne tarjoavat julkisille ostajille mekanismeja, joilla varmistetaan ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden noudattaminen.

| — | Ne tarjoavat julkisille ostajille vapauden valmistella tarjousmenettelyä yhteistyössä markkinoiden ja asianomaisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

—

Ne tarjoavat julkisille ostajille vapauden valmistella tarjousmenettelyä yhteistyössä markkinoiden ja asianomaisten sidosryhmien kanssa.

| — | Ne antavat julkisille ostajille välineet sellaisten tarjousten käsittelyyn, joiden hinta on poikkeuksellisen alhainen. |
| --- | --- |

—

Ne antavat julkisille ostajille välineet sellaisten tarjousten käsittelyyn, joiden hinta on poikkeuksellisen alhainen.

| — | Niissä määritetään, millä kolmansien maiden tarjoajilla on taattu pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille. |
| --- | --- |

—

Niissä määritetään, millä kolmansien maiden tarjoajilla on taattu pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille.

Yleisesti ottaen direktiivit tarjoavat julkisille ostajille runsaasti liikkumavaraa, jotta ostajat voivat mukauttaa hankintojaan omiin tarpeisiinsa.

| Kysymyksiä ja vastauksia







  — | Voiko julkinen ostaja edellyttää sellaisten ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten normien noudattamista, jotka eivät ole voimassa sopimuksen toteuttamispaikassa?
  Kyllä, julkinen ostaja voi asettaa tällaisia edellytyksiä, kunhan ne ovat syrjimättömiä, ne liittyvät hankinnan kohteeseen ja ovat unionin lainsäädännön mukaisia. |
| --- | --- |

Kysymyksiä ja vastauksia

—

Voiko julkinen ostaja edellyttää sellaisten ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten normien noudattamista, jotka eivät ole voimassa sopimuksen toteuttamispaikassa?

Kyllä, julkinen ostaja voi asettaa tällaisia edellytyksiä, kunhan ne ovat syrjimättömiä, ne liittyvät hankinnan kohteeseen ja ovat unionin lainsäädännön mukaisia.

| — | Eikö ole epäreilua vaatia tarjoajia noudattamaan ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia normeja, jotka ylittävät selvästi niiden oikeudelliset velvoitteet?
  Ei, oikeudelliset velvoitteet voivat vaihdella merkittävästi tarjoajan toimipaikan tai tavaroiden tuotantopaikan mukaan. Pelkästään paikallisen lainsäädännön noudattamisen edellyttäminen voisi vääristää kilpailua. Räätälöidyt vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin tarjoajiin ja tavaroihin, edistävät osaltaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

—

Eikö ole epäreilua vaatia tarjoajia noudattamaan ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia normeja, jotka ylittävät selvästi niiden oikeudelliset velvoitteet?

Ei, oikeudelliset velvoitteet voivat vaihdella merkittävästi tarjoajan toimipaikan tai tavaroiden tuotantopaikan mukaan. Pelkästään paikallisen lainsäädännön noudattamisen edellyttäminen voisi vääristää kilpailua. Räätälöidyt vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin tarjoajiin ja tavaroihin, edistävät osaltaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä.

| — | Millä tavoin julkisen ostajan olisi valmisteltava tarjouspyyntö, jossa se aikoo käyttää laatuperusteita?
  Julkisten ostajien olisi aluksi kartoitettava omat tarpeensa ja mahdolliset ratkaisut. Ne voivat kuulla markkinoiden toimijoita ja muita sidosryhmiä. Mitä tahansa välinettä voidaan käyttää apuna, kunhan julkinen ostaja noudattaa avoimuutta ja kohtelee kaikkia tarjoajia tasapuolisesti. |
| --- | --- |

—

Millä tavoin julkisen ostajan olisi valmisteltava tarjouspyyntö, jossa se aikoo käyttää laatuperusteita?

Julkisten ostajien olisi aluksi kartoitettava omat tarpeensa ja mahdolliset ratkaisut. Ne voivat kuulla markkinoiden toimijoita ja muita sidosryhmiä. Mitä tahansa välinettä voidaan käyttää apuna, kunhan julkinen ostaja noudattaa avoimuutta ja kohtelee kaikkia tarjoajia tasapuolisesti.

| — | Onko lukuisten laatuvaatimusten asettamisesta ja niiden soveltamisesta kaikkiin tarjoajiin tuloksena vain hallinnollisen rasituksen lisääntyminen?
  Laatuvaatimusten avulla julkinen ostaja voi investoida kestävämpiin, sosiaalisesti vastuullisiin ja innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin. Siten myös varmistetaan rehellinen kilpailu, joka hyödyttää EU:n kansalaisia. Kukin julkinen ostaja päättää juuri sille tehokkaimman tavan käyttää julkisia varoja haluttujen tulosten aikaansaamiseksi. Tähän liikkumavaraan liittyy tiettyjä velvoitteita, kuten huolehtiminen riittävästä seurannasta. |
| --- | --- |

—

Onko lukuisten laatuvaatimusten asettamisesta ja niiden soveltamisesta kaikkiin tarjoajiin tuloksena vain hallinnollisen rasituksen lisääntyminen?

Laatuvaatimusten avulla julkinen ostaja voi investoida kestävämpiin, sosiaalisesti vastuullisiin ja innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin. Siten myös varmistetaan rehellinen kilpailu, joka hyödyttää EU:n kansalaisia. Kukin julkinen ostaja päättää juuri sille tehokkaimman tavan käyttää julkisia varoja haluttujen tulosten aikaansaamiseksi. Tähän liikkumavaraan liittyy tiettyjä velvoitteita, kuten huolehtiminen riittävästä seurannasta.

| — | Millä tavoin laatu- ja kestävyysperusteet sisällytetään tarjouspyyntöasiakirjoihin?
  Julkiset ostajat voivat hyödyntää suurta joustavuutta. Ne voivat sisällyttää tällaisia näkökohtia valintaperusteisiin, teknisiin eritelmiin, hankintasopimuksen tekoperusteisiin ja hankintasopimuksen toteuttamista koskeviin lausekkeisiin, kunhan ne liittyvät hankinnan kohteeseen. Perusteiden on oltava selkeästi määritettyjä, puolueettomia ja syrjimättömiä mahdollisia tarjoajia kohtaan, jotta luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoajat voivat kilpailla samojen tiukkojen laatuvaatimusten perusteella. |
| --- | --- |

—

Millä tavoin laatu- ja kestävyysperusteet sisällytetään tarjouspyyntöasiakirjoihin?

Julkiset ostajat voivat hyödyntää suurta joustavuutta. Ne voivat sisällyttää tällaisia näkökohtia valintaperusteisiin, teknisiin eritelmiin, hankintasopimuksen tekoperusteisiin ja hankintasopimuksen toteuttamista koskeviin lausekkeisiin, kunhan ne liittyvät hankinnan kohteeseen. Perusteiden on oltava selkeästi määritettyjä, puolueettomia ja syrjimättömiä mahdollisia tarjoajia kohtaan, jotta luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja tarjoajat voivat kilpailla samojen tiukkojen laatuvaatimusten perusteella.

| — | Voiko ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden laiminlyönti johtaa tarjoajan poissulkemiseen?
  Kyllä, julkisilla ostajilla on mahdollisuus sulkea pois tarjoaja, joka ei noudata voimassa olevia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita. |
| --- | --- |

—

Voiko ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisten velvoitteiden laiminlyönti johtaa tarjoajan poissulkemiseen?

Kyllä, julkisilla ostajilla on mahdollisuus sulkea pois tarjoaja, joka ei noudata voimassa olevia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita.

| — | Voiko julkinen ostaja tarkistaa, täyttävätkö tarjoajat ja tavarat lainsäädännölliset ja räätälöidyt vaatimukset?
  Julkisella ostajalla on useita mahdollisuuksia tarkistaa ehtojen täyttyminen. Julkinen ostaja voi esimerkiksi pyytää selvitysraportteja tarjoajalta, riippumattomilta laadunvarmistuselimiltä tai kansalaisjärjestöiltä. |
| --- | --- |

—

Voiko julkinen ostaja tarkistaa, täyttävätkö tarjoajat ja tavarat lainsäädännölliset ja räätälöidyt vaatimukset?

Julkisella ostajalla on useita mahdollisuuksia tarkistaa ehtojen täyttyminen. Julkinen ostaja voi esimerkiksi pyytää selvitysraportteja tarjoajalta, riippumattomilta laadunvarmistuselimiltä tai kansalaisjärjestöiltä.

| — | Onko kaikilla talouden toimijoilla ympäri maailman pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille?
  Ei, vain toimijoilla, jotka kuuluvat monenvälisten tai kahdenvälisten kauppasopimusten piiriin, on taattu pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille. |
| --- | --- |

—

Onko kaikilla talouden toimijoilla ympäri maailman pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille?

Ei, vain toimijoilla, jotka kuuluvat monenvälisten tai kahdenvälisten kauppasopimusten piiriin, on taattu pääsy EU:n julkisten hankintojen markkinoille.

| — | Miten julkisen ostajan olisi toimittava, jos se epäilee kolmannen maan tarjoajan esittämää hintatarjousta liian alhaiseksi? Onko mahdollista pyytää lisätietoja?
  Ei ole pelkästään mahdollista vaan suositeltavaa pyytää lisätietoja, jotta julkinen ostaja voi varmistaa, että tarjous on luotettava ja että kaikilla tarjouksen osapuolilla on tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

—

Miten julkisen ostajan olisi toimittava, jos se epäilee kolmannen maan tarjoajan esittämää hintatarjousta liian alhaiseksi? Onko mahdollista pyytää lisätietoja?

Ei ole pelkästään mahdollista vaan suositeltavaa pyytää lisätietoja, jotta julkinen ostaja voi varmistaa, että tarjous on luotettava ja että kaikilla tarjouksen osapuolilla on tasapuoliset toimintaedellytykset.

| — | Mitä tietoja tarjoajalta voi pyytää sen tarkistamiseksi, onko tarjous poikkeuksellisen alhainen?
  Mitä tahansa tietoja, jotka auttavat julkista ostajaa arvioimaan tarjouksen kannattavuutta. |
| --- | --- |

—

Mitä tietoja tarjoajalta voi pyytää sen tarkistamiseksi, onko tarjous poikkeuksellisen alhainen?

Mitä tahansa tietoja, jotka auttavat julkista ostajaa arvioimaan tarjouksen kannattavuutta.

| — | Milloin tarjous olisi hylättävä poikkeuksellisen alhaisena?
  Tarjous voidaan hylätä, kun tarjoajan selvitys ei vakuuta julkista ostajaa. |
| --- | --- |

—

Milloin tarjous olisi hylättävä poikkeuksellisen alhaisena?

Tarjous voidaan hylätä, kun tarjoajan selvitys ei vakuuta julkista ostajaa.

| Komission tukivälineet ja ohjeet julkisten hankintojen tueksi







  — | Komission tiedonanto: Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM%3A2017%3A572%3AFIN |
| --- | --- |

Komission tukivälineet ja ohjeet julkisten hankintojen tueksi

—

Komission tiedonanto: Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM%3A2017%3A572%3AFIN

| — | Komission julkisten hankintojen verkkosivusto: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi |
| --- | --- |

—

Komission julkisten hankintojen verkkosivusto: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi

| — | Tietoteknisen osaamisen keskus – tukea ja tietoa julkisille ostajille:
  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_fi |
| --- | --- |

—

Tietoteknisen osaamisen keskus – tukea ja tietoa julkisille ostajille:

https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_fi

| — | Komission suositus (EU) 2017/1805, annettu 3 päivänä lokakuuta 2017, julkisten hankintojen ammatillistamisesta – Rakenne julkisten hankintojen ammatillistamista varten: (EUVL L 259, 7.10.2017, s. 28) |
| --- | --- |

—

Komission suositus (EU) 2017/1805, annettu 3 päivänä lokakuuta 2017, julkisten hankintojen ammatillistamisesta – Rakenne julkisten hankintojen ammatillistamista varten: (EUVL L 259, 7.10.2017, s. 28)

| — | Komission tiedonanto: Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614 |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto: Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614

| — | Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf |
| --- | --- |

—

Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf

| — | Buying Green! A Handbook on green public procurement: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf |
| --- | --- |

—

Buying Green! A Handbook on green public procurement: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

| — | Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (GPP) koskevat EU:n kriteerit (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm |
| --- | --- |

—

Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (GPP) koskevat EU:n kriteerit (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

| — | Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (GPP) koskevat hyvät käytännöt (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm |
| --- | --- |

—

Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (GPP) koskevat hyvät käytännöt (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

| — | GPP-neuvontapalvelu (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm |
| --- | --- |

—

GPP-neuvontapalvelu (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm

| — | GPP-koulutusaineisto julkisille ostajille (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm |
| --- | --- |

—

GPP-koulutusaineisto julkisille ostajille (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

| — | GPP-koulutusohjelmat (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm |
| --- | --- |

—

GPP-koulutusohjelmat (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

| — | GPP-elinkaarikustannusten laskentavälineet (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm |
| --- | --- |

—

GPP-elinkaarikustannusten laskentavälineet (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm

| — | Tuotteen/organisaation ympäristöjalanjälki -menetelmä (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm |
| --- | --- |

—

Tuotteen/organisaation ympäristöjalanjälki -menetelmä (englanniksi): http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm

| — | Ostaminen sosiaalisten vaikutusten aikaansaamiseksi – hankkeen työpajat (englanniksi): https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html |
| --- | --- |

—

Ostaminen sosiaalisten vaikutusten aikaansaamiseksi – hankkeen työpajat (englanniksi): https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html

| — | Sosiaalinen ostaminen: Opas sosiaalisten näkökohtien huomioonottamisesta julkisissa hankinnoissa: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f/language-en |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen ostaminen: Opas sosiaalisten näkökohtien huomioonottamisesta julkisissa hankinnoissa: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f/language-en

| — | Komission tiedonanto: Ohjeita innovaatiohankintoihin: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto: Ohjeita innovaatiohankintoihin: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F

| — | Innovation Procurement Toolkit – Innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen EU-tukitoimet (eafip): http://www.eafip.eu/ |
| --- | --- |

—

Innovation Procurement Toolkit – Innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen EU-tukitoimet (eafip): http://www.eafip.eu/

| — | Innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen osaamiskeskusten eurooppalainen verkosto: http://www.procure2innovate.eu/ |
| --- | --- |

—

Innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen osaamiskeskusten eurooppalainen verkosto: http://www.procure2innovate.eu/

| — | Julkiset hankinnat – Ohjeita toimijoille: http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners |
| --- | --- |

—

Julkiset hankinnat – Ohjeita toimijoille: http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners

| — | Puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevat komission suuntaviivat: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.FIN&toc=OJ:C:2019:157:TOC |
| --- | --- |

—

Puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevat komission suuntaviivat: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.FIN&toc=OJ:C:2019:157:TOC

| — | Hallitusten välisten hankintasopimusten myöntämistä puolustus- ja turvallisuusalalla koskevat suuntaviivat: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52016XC1202(01) |
| --- | --- |

—

Hallitusten välisten hankintasopimusten myöntämistä puolustus- ja turvallisuusalalla koskevat suuntaviivat: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52016XC1202(01)

| — | Komission suositus (EU) 2018/624, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2018, puolustusalan alihankkijoiden ja pk-yritysten rajatylittävästä markkinoillepääsystä: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32018H0624 |
| --- | --- |

—

Komission suositus (EU) 2018/624, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2018, puolustusalan alihankkijoiden ja pk-yritysten rajatylittävästä markkinoillepääsystä: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32018H0624

---

(1)  JOIN(2019) 5.

(2)  Eurooppa-neuvoston kokous 21. ja 22. kesäkuuta 2019, EUCO 1/19.

(3)  Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (COM(2016) 34 final).

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi”, (COM(2017) 572 final).

(5)  Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (konsolidoitu toisinto) (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 1).

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7)  Tämä asiakirja ei ole oikeudellisesti sitova. Tässä asiakirjassa esitetään tiivistelmiä EU:n lainsäädännön säännöksistä, mutta sillä ei ole tarkoitus lisätä tai vähentää kyseisessä lainsäädännössä vahvistettuja oikeuksia tai velvollisuuksia. Niiltä osin kuin tämän asiakirjan voidaan ymmärtää tulkitsevan EU:n lainsäädäntöä, on syytä korostaa, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen antamaan oikeudellisesti sitovan tulkinnan EU:n lainsäädännöstä. Tässä asiakirjassa käsiteltyjä esimerkkejä ei ole varmennettu niiden EU-lainsäädännön mukaisuuden varalta.

(8)  Nykyisen GPA-sopimuksen 25 artiklassa mainitut liitteet vastaavat nyt liitteitä 1, 2, 4, 5, 6 ja 7.

(9)  Katso tältä osin direktiivin 2014/24/EU 25 artikla ja direktiivin 2014/25/EU 43 artikla.

(10)  Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (COM(2016) 34 final).

(11)  Eurooppa-neuvoston kokous 21. ja 22. kesäkuuta 2019, EUCO 1/19.

(12)  Direktiivin 2014/25/EU 85 artiklan 1 kohta yhdessä 85 artiklan 2 kohdan kanssa.

(13)  Nykyisessä GPA-sopimuksessa asiaa koskevat määräykset eivät enää sisälly XXIII artiklaan vaan III artiklaan.

(14)  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

(15)  Jäsenvaltioiden olisi tehtävä kyseinen päätös rahalle saatavan vastineen perusteella tunnustaen globaalisti kilpailukykyisen Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan tarpeen, avointen ja oikeudenmukaisten markkinoiden merkityksen ja keskinäisten hyötyjen saavuttamisen. Päätös voi olla myös valikoiva, jolloin sallitaan vain tietyt talouden toimijat kaikista tai joistakin GPA-maista, mutta kolmansien maiden toimijoita ei sallita (muut kuin ETA-maat, jotka eivät ole GPA-maita ja joilla ei ole EU:n kanssa julkisen hankintojen markkinoiden avaamista koskevia kahdenvälisiä sopimuksia).

(16)  Vrt. direktiivin 2009/81/EY johdanto-osan 18 kappaleen toinen kohta.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2016/1148/EU, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa.

(18)  Direktiivin 2009/81/EY 21 artikla.

(19)  Jäsenvaltioiden olennaiset turvallisuusintressit ovat niiden yksinomaisella vastuulla direktiivin johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti (ks. myös 30. syyskuuta 2003 annettu tuomio, asia T-26/01).

(20)  Ks. Euroopan unionin tuomioistuimen 13. joulukuuta 2007 antama tuomio, asia C-337/06, Bayerischer Rundfunk, 64 kohta.

(21)  Ks. Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio, yhdistetyt asiat C-285/99 ja C-286/99, Impresa Lombardini SpA, 68 kohta.

(22)  Tällainen ”suhteellinen” vertailu (johon sisältyvät kaikki jätetyt tarjoukset) voi olla suositeltavin, kun saatujen tarjousten määrä on riittävä. Tällainen vertailu todennäköisesti heijastaa markkinaolosuhteita parhaiten.

(23)  Euroopan unionin tuomioistuin, yhdistetyt asiat C-285/99 ja C-286/99, 43 ja 73 kohta.

(24)  Euroopan unionin tuomioistuin, yhdistetyt asiat C-285/99 ja C-286/99, 43 ja 55 kohta.

(25)  Euroopan unionin tuomioistuin, yhdistetyt asiat C-285/99 ja C-286/99, 51 kohta.

(26)  Direktiivin 2014/24/EU 69 artiklan 2 kohta.

(27)  69 artiklan 2 kohdan d alakohta ja 69 artiklan 3 kohta.

(28)  Direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohta.

(29)  Unionin yleinen tuomioistuin, asia T-422/11, Computer Resources International, 87 kohta.

(30)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi” (COM(2017) 572 final).

(31)  Esimerkiksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (Sustainable Development Goals, SDG) ja etenkin SDG-tavoite 12.7 (kestävien käytäntöjen edistäminen julkisissa hankinnoissa kansallisten politiikkojen ja prioriteettien mukaisesti). YK:n ympäristökokouksen maaliskuussa 2019 hyväksymässä päätöslauselmassa kehotetaan kaikkia jäsenvaltioita toimimaan kestävän kulutuksen ja tuotannon toteutumiseksi, kehittämään kestäviä julkisia hankintoja koskevia toimintapolitiikkoja ja päivittämään julkisia hankintoja koskevat oikeudelliset kehyksensä SDG-tavoitteen 12.7 saavuttamiseksi tekemiensä sitoumuksen mukaisesti; ks. päätöslauselma:

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1161, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 116).

(33)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

Kansainvälisesti olennaisia ovat etenkin seuraavat tuoteryhmät: GPP – tietokoneet ja näytöt (2016), tieliikenne (2019), terveydenhuollon sähkö- ja elektroniikkalaitteet (2014). EU:n GPP-kriteeristössä on kaikkien kriteerien osalta määritetty, olisiko niitä käytettävä valintaperusteina, teknisinä eritelminä, hankintasopimuksen tekoperusteina vai sopimuksen toteuttamista koskevana lausekkeena. GPP-kriteerit pohjautuvat tietoperustaan, nykyisten ympäristömerkkien myöntämisperusteisiin sekä teollisuuden, kansalaisyhteiskunnan ja jäsenvaltioiden sidosryhmiltä kerättyyn tietoon. Tietoperustassa käytetään saatavilla olevaa tieteellistä tietoa, sovelletaan elinkaariajattelua ja otetaan mukaan sidosryhmät, jotka kokoontuvat keskustelemaan eri kysymyksistä yhteisymmärrykseen pyrkien.

(34)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

(35)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37)  Lisätietoa: Komission tiedonanto: ”Ohjeita innovaatiohankintoihin”, C(2018) 3051 final, 15.5.2018, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/29261?locale=fi

(38)  Direktiivin 2014/24/EU 40 artiklaan ja direktiivin 2014/25/EU 58 artiklaan sisältyy säännöksiä alustavista markkinakartoituksista.

(39)  COM(2007) 799 final ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2007) 1668, ”Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa”.

(40)  Direktiivin 2014/24/EU 42 artikla.

(41)  Euroopan parlamentti hyväksyi 13. maaliskuuta 2019 esteettömyyttä koskevan eurooppalaisen säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882 tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista, annettu 17. huhtikuuta 2019). Säädöksessä vahvistetaan tiettyjä tuotteita ja palveluja koskevat EU:n pakolliset vaatimukset, joita on noudatettava myös julkisten hankintasopimusten tekomenettelyssä.

(42)  Direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 1 ja 2 kohta. Ks. myös direktiivin 2014/25/EU 80 artiklan 1 kohta.

(43)  Direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan tyhjentävä luettelo poissulkemistilanteista.

(44)  ILO:n yleissopimus (nro 87) järjestäytymisvapaudesta ja järjestäytymisoikeuden suojelusta; yleissopimus (nro 98) järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta; yleissopimus (nro 29) pakkotyöstä; yleissopimus (nro 105) pakkotyön poistamisesta; yleissopimus (nro 138) vähimmäisiästä; yleissopimus (nro 111) työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä; yleissopimus (nro 100) samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta; yleissopimus (nro 182) lapsityövoiman käytön pahimmista muodoista.

(45)  Direktiivin 2014/24/EU 58 artikla. Ks. myös direktiivin 2014/25/EU 80 artiklan 2 kohta.

(46)  Komission suositus 2013/179/EU, annettu 9. huhtikuuta 2013, yhteisten menetelmien käyttämisestä tuotteiden ja organisaatioiden elinkaaren ympäristötehokkuuden mittaamiseen ja siitä tiedottamiseen (EUVL L 124, 4.5.2013, s. 1). Ks. myös EU:n pilotti- ja siirtymävaiheen kehittyminen: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm

(47)  Vrt. direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 92 kappale.

(48)  www.ecolabel.eu

(49)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_fi

(50)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Suurten infrastruktuurihankkeiden julkisia hankintoja koskevien näkökohtien vapaaehtoinen ennakkoarviointi investointien helpottamiseksi”, COM(2017) 573.

(51)  Kaikki asiaa koskevat viittaukset ja linkit sisältyvät kohtaan ”5. Lyhyesti”

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/67

---

Euron kurssi (1)

12. elokuuta 2019

(2019/C 271/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1194 |
| JPY | Japanin jeniä | 117,69 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4633 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,92615 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,7315 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0876 |
| ISK | Islannin kruunua | 137,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,0003 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,831 |
| HUF | Unkarin forinttia | 324,65 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3275 |
| RON | Romanian leuta | 4,7250 |
| TRY | Turkin liiraa | 6,2161 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6589 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4807 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7825 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7352 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5520 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 364,55 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,2164 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9014 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3908 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 951,00 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7022 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,424 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 73,4092 |
| THB | Thaimaan bahtia | 34,506 |
| BRL | Brasilian realia | 4,4660 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,9971 |
| INR | Intian rupiaa | 79,7460 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1194

JPY

Japanin jeniä

117,69

DKK

Tanskan kruunua

7,4633

GBP

Englannin puntaa

0,92615

SEK

Ruotsin kruunua

10,7315

CHF

Sveitsin frangia

1,0876

ISK

Islannin kruunua

137,50

NOK

Norjan kruunua

10,0003

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,831

HUF

Unkarin forinttia

324,65

PLN

Puolan zlotya

4,3275

RON

Romanian leuta

4,7250

TRY

Turkin liiraa

6,2161

AUD

Australian dollaria

1,6589

CAD

Kanadan dollaria

1,4807

HKD

Hongkongin dollaria

8,7825

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7352

SGD

Singaporen dollaria

1,5520

KRW

Etelä-Korean wonia

1 364,55

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,2164

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9014

HRK

Kroatian kunaa

7,3908

IDR

Indonesian rupiaa

15 951,00

MYR

Malesian ringgitiä

4,7022

PHP

Filippiinien pesoa

58,424

RUB

Venäjän ruplaa

73,4092

THB

Thaimaan bahtia

34,506

BRL

Brasilian realia

4,4660

MXN

Meksikon pesoa

21,9971

INR

Intian rupiaa

79,7460

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/68

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä elokuuta 2019,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 49 artiklassa tarkoitetun nimen rekisteröintihakemuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) (SAN))

(2019/C 271/04)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikka on lähettänyt komissiolle hakemuksen nimen ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) suojaamiseksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 49 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kreikka on lähettänyt komissiolle hakemuksen nimen ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) suojaamiseksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 49 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan mukaisesti arvioinut kyseisen hakemuksen ja todennut, että se täyttää mainitussa asetuksessa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan mukaisesti arvioinut kyseisen hakemuksen ja todennut, että se täyttää mainitussa asetuksessa säädetyt edellytykset.

| (3) | Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimen ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) mainitun asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhtenäinen asiakirja ja tuote-eritelmän julkaisutiedot olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Jotta vastaväitteitä voitaisiin esittää asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimen ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) mainitun asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhtenäinen asiakirja ja tuote-eritelmän julkaisutiedot olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Nimen ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) (SAN) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhtenäinen asiakirja ja tuote-eritelmän julkaisutiedot ovat tämän päätöksen liitteenä.

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti tämän päätöksen julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa esitetyn nimen suojaamista kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2019.

Komission puolesta

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

LIITE

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ΑΡΣΕΝΙΚΟ ΝΑΞΟΥ” (ARSENIKO NAXOU)

EU-nro: PDO-GR-02323–6.11.2017

SAN ( X ) SMM ( )

1.   Nimi/nimet

”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou)

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kreikka

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.3 Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Arseniko Naxou on kova, kypsytetty pöytäjuusto, joka on valmistettu perinteisellä menetelmällä pastöroimattomasta vuohen- ja lampaanmaidosta.

Arseniko Naxou -juustoa pidetään kaupan kokonaisena, ja sillä on seuraavat fyysiset ominaisuudet: juuston muoto on lieriö, paino on 1–4 kilogrammaa, väri vaihtelee norsunluunvalkoisesta vaaleankeltaiseen ja kuori on kova ja melko ohut.

Kuiva-aineen rasvapitoisuuden on oltava vähintään 43 prosenttia ja proteiinipitoisuuden vähintään 27 prosenttia; kosteuspitoisuus saa olla enintään 38 prosenttia ja suolapitoisuus enintään 3,5 prosenttia.

Tuotteen aistinvaraiset ominaisuudet, jotka erottavat sen muista kovista juustoista, ovat voimakas, kirpeä, suolaisenmakea ja miellyttävä maku, kermaisen pehmeä rakenne ja aromikas tuoksu. Kypsymisen edetessä juuston kirpeys ja aromaattisuus voimistuvat.

Koska juuston valmistuksessa käytetään pastöroimatonta maitoa, Arseniko Naxou -juustoa on kypsytettävä vähintään kolme kuukautta ennen kulutukseen saattamista, jotta voidaan varmistua siitä, ettei tuotteessa ole epätoivottuja mikro-organismeja. Tuotteen valmistuskausi on joulukuusta toukokuuhun.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Naxoksen vuoristoisella ja osittain vuoristoisella alueella elävät lampaat ja vuohet kuuluvat paikallisiin rotuihin tai niiden risteytyksiin. Eläimet ovat sopeutuneet näiden alueiden olosuhteisiin, ja niitä kasvatetaan perinteiseen tapaan laajaperäisesti. Joulukuusta yleensä toukokuuhun saakka, runsaan maidontuotannon kaudella, joka on myös Arseniko Naxou -juuston valmistuskausi, eläimet saavat ravinnokseen alueen paikallisia kasveja, joiden kasvua talven ja kevään sateet lisäävät entisestään (näitä ovat muun muassa ajuruoho, väriherne, kistus, piikkiluppio, karvapiikkivihma, mastiksipuu ja tammi). Silloin kun sääolosuhteet eivät tätä mahdollista, eläimiä ruokitaan kuivarehulla, joka on tuotettu maantieteellisellä alueella (ohra, kaura, virna, apila). Kesäkuusta syyskuuhun, jolloin maidontuotanto on vähäistä ja tuotetta ei valmisteta, eläimet saavat ravinnokseen laidunruohoa, paikallisesti tuotettua täydennysrehua ja maantieteellisen alueen ulkopuolella tuotettua rehua (tärkkelyspitoiset viljanjyvät, lese, heinä). Loka- ja marraskuussa luonnonkasveja on saatavilla vähän ja eläinten ravinnontarve lisääntyy, joten eläinten ravintoa täydennetään paikallisesti tuotetulla kuivarehulla ja muilta maantieteellisiltä alueilta peräisin olevalla rehulla. Maantieteellisen alueen ulkopuolelta peräisin olevan täydennysrehun osuus on alle 40 prosenttia vuotuisesta kuiva-ainemäärästä.

Arseniko Naxou -juuston valmistuksessa käytettävät pääraaka-aineet ovat maito, juoksete, suola ja öljy.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maidon tuotanto- ja käsittelyvaiheet sekä lopputuotteen tuotanto- ja kypsytysvaiheet tapahtuvat yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuote on pakattava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella siten, että voidaan taata a) tuotteen laatu sen säilytyksen ja kuljetuksen aikana suojaamalla tuote fyysisiltä tekijöiltä (kosteus, valo, lämpötila, pöly, savukaasu) ja biologisilta tekijöiltä (bakteerit, sienet, virukset), b) tuotteen jäljitettävyys ja c) vaaditut seurantatarkastukset tuotanto-, pakkaus- ja myyntimäärien sekä raaka-aineiden ja valmistusmenetelmien vaatimustenmukaisuuden osalta.

Tuottajan on pakattava tuote elintarvikepaperiin tai muuhun elintarvikkeille soveltuvaan pakkausmateriaaliin.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kokonaiseen tahkoon on liitettävä merkintä, jossa on seuraavat tiedot:

| — | nimi ”Arseniko Naxou” ja sen jäljessä maininta ”suojattu alkuperänimitys” tai lyhenne SAN; |
| --- | --- |

—

nimi ”Arseniko Naxou” ja sen jäljessä maininta ”suojattu alkuperänimitys” tai lyhenne SAN;

| — | ”valmistettu raakamaidosta”; |
| --- | --- |

—

”valmistettu raakamaidosta”;

| — | tuottaja- ja/tai pakkausyrityksen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

—

tuottaja- ja/tai pakkausyrityksen nimi ja osoite;

| — | valmistuspäivämäärä. |
| --- | --- |

—

valmistuspäivämäärä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Juuston tuotanto- ja kypsytysalue kattaa seuraavien kylä- tai kaupunkiyhdyskuntien hallinnollisen alueen: Apeiranthos, Damarionas, Danakos, Keramoti, Koronida, Koronos, Kinidaros, Mesi, Moni, Filoti ja Chalkeio, jotka kuuluvat Naxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maaperä:

Juuston tuotantoalue kattaa vuoristoisen ja osittain vuoristoisen alueen saaren pohjois- ja itäosassa. Alueelle ovat ominaisia jyrkät rinteet, kivipengerrykset ja laajat laidunmaat.

Ilmasto:

Naxoksen ilmastotyyppi on lauhkea ”Välimeren saaristoilmasto”: ilma on leuto ja kostea, ja tuulet ovat voimakkaita. Saaren vuoristoisilla alueilla lämpötila on noin 5 celsiusastetta alhaisempi, vuoden keskimääräinen suhteellinen kosteus on 85 prosenttia ja sademäärä 770 millimetriä. Joskus esiintyy runsaita lumisateita.

Kasvillisuus:

Erityisten lämpötila-, kosteus- ja sadeolosuhteiden vuoksi alueella kasvaa vuoristoseuduille tyypillisiä ruohokasveja, jotka ovat lampaiden ja vuohien pääasiallinen ravinnonlähde.

Yksilöidyllä maantieteellisellä alueella on laajoja oliivi- ja viiniviljelmiä. Vuorten kallioisia rinteitä peittää matala garigue-kasvillisuus sekä keskikorkuinen ja korkea macchia-kasvillisuus. Macchia-kasvillisuutta hallitsevat karvapiikkivihma (Calycotome vilosa), mastiksipistaasi (Pistacia lentiscus), kermestammi (Quercus coccifera), kreetanvaahtera (Acer sempervirens), rautatammi (Quercus ilex) ja idänplataani (Platanus orientalis), jotka ovat tärkeä ravinnonlähde etenkin vuohille. Alueen laidunmailla on runsaasti alkuperäiskasveja. Näitä ovat muun muassa nurmikasvit Allium luteolum, Alyssum foliosum, Bolanthus greacus, Bupleurum aira, Campanula calaminthifolia, Centaurea oliverana, Cerastium runemarkii, Corydalis integra, Erysimum hayekii, Erysimum naxense, Galanthus ikariae, Galium conforme, Scutellaria virgaurea, Symphytum davisii ja Verbascum adeliae, jotka sopivat eläinten laidunrehuksi.

Kotieläimet:

Vuohet ja lampaat ovat sopeutuneet alueen paikallisiin olosuhteisiin. Ne ovat pienikokoisia ja tuottavat vähän maitoa. Perinteisen vapaan laiduntamisen (laajaperäisen kasvatusmenetelmän) harjoittamisen ansiosta eläimet saavat ravinnokseen alueen laidunnurmea ja hyödyntävät näin paikallisia kasveja.

Ihmisiin liittyvät tekijät:

Arseniko Naxou -juustolla on ollut varhaisista ajoista lähtien tärkeä rooli paikallisten asukkaiden elämässä ja ruokavaliossa. Karjankasvattajat/juustonvalmistajat valmistavat juustoa vielä tänäkin päivänä perinteisellä menetelmällä. Juustonvalmistajan taitotieto juuston eri valmistusvaiheissa on tärkeä osa tuotteen erityisyyttä ja ratkaiseva tekijä lopputuotteen laadun kannalta. Juustonvalmistajan kyky erottaa, millä hetkellä maidon juoksettumista juustouma on valmis leikattavaksi, on ratkaisevan tärkeä osatekijä. Juustouman leikkaaminen asianmukaisella välineellä siten, että se saa maitomaisen rakenteen, juustouman ja heran erottaminen hitaasti sekoittamalla ja juustouman paineleminen käsin muotteihin nesteen erottamiseksi ja lopullisen muodon saavuttamiseksi osoittavat, että tuotteen tuotantovaiheet toteutetaan käsin. Juuston kypsymisen aikana kokeneet juustonvalmistajat osaavat erottaa, milloin on oikea hetki a) valita asianmukaisesti valmistetut juustotahkot ja erottaa ne niistä, jotka eivät vastaa vaatimuksia, b) kääntää tahkot ja c) sivellä tahkot oliiviöljyllä tai oliiviöljyn sakalla, ja tällä tavoin he vaikuttavat ratkaisevalla tavalla juuston laatuun.

5.2   Tuotteen erityisyys

Arseniko Naxou -juustolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | Juuston maku on voimakas, kirpeä, miellyttävä, suolaisenmakea ja tuoksu on aromikas.
  Tuote saa aistinvaraiset ominaisuutensa eläinten ravintona käytetyistä kotoperäisistä kasvilajeista, jotka tuovat maitoon ja siitä valmistettavaan Arseniko Naxou -juustoon voimakkaan, miellyttävän maun ja aromikkaan tuoksun. Pastöroimattoman maidon käyttö on valmistustekniikan erityispiirre. Se säilyttää alueella tuotetun maidon ominaisuudet ja kotoperäiset maitohappobakteerit, jotka saavat aikaan juuston kirpeän ja suolaisenmakean maun ja vaikuttavat näin juuston makuominaisuuksien kehittymiseen.
  Juuston rakenne on kermaisen pehmeä, mikä johtuu suuresta rasvapitoisuudesta. Kun Arseniko Naxou -juustoa alettiin valmistaa, se oli ensimmäinen tuoreesta täysmaidosta valmistettu juusto, ja siinä on tavanomaista enemmän rasvaa. |
| --- | --- |

—

Juuston maku on voimakas, kirpeä, miellyttävä, suolaisenmakea ja tuoksu on aromikas.

Tuote saa aistinvaraiset ominaisuutensa eläinten ravintona käytetyistä kotoperäisistä kasvilajeista, jotka tuovat maitoon ja siitä valmistettavaan Arseniko Naxou -juustoon voimakkaan, miellyttävän maun ja aromikkaan tuoksun. Pastöroimattoman maidon käyttö on valmistustekniikan erityispiirre. Se säilyttää alueella tuotetun maidon ominaisuudet ja kotoperäiset maitohappobakteerit, jotka saavat aikaan juuston kirpeän ja suolaisenmakean maun ja vaikuttavat näin juuston makuominaisuuksien kehittymiseen.

Juuston rakenne on kermaisen pehmeä, mikä johtuu suuresta rasvapitoisuudesta. Kun Arseniko Naxou -juustoa alettiin valmistaa, se oli ensimmäinen tuoreesta täysmaidosta valmistettu juusto, ja siinä on tavanomaista enemmän rasvaa.

| — | Juustolla on tunnusomainen muoto, joka on peräisin juustomuotin muodosta. Sen kuori on kova ja ohut, mikä johtuu juuston pitkästä kypsymisajasta. Myös juustomassan sekoittaminen muoteissa sekä suolan ja öljyn sively vaikuttavat kuoren muodostumiseen. |
| --- | --- |

—

Juustolla on tunnusomainen muoto, joka on peräisin juustomuotin muodosta. Sen kuori on kova ja ohut, mikä johtuu juuston pitkästä kypsymisajasta. Myös juustomassan sekoittaminen muoteissa sekä suolan ja öljyn sively vaikuttavat kuoren muodostumiseen.

| — | Juustolla on korkeampi rasvapitoisuus (43 %) ja proteiinipitoisuus (27 %) kuin muilla samantyyppisillä juustoilla. |
| --- | --- |

—

Juustolla on korkeampi rasvapitoisuus (43 %) ja proteiinipitoisuus (27 %) kuin muilla samantyyppisillä juustoilla.

| — | Juustolla on erityinen, alueen paimenten/juustonvalmistajien antama nimi, ”arseniko”, joka kertoo, että kyseessä on kova ja aikaa kestävä juusto, joka on rasva- ja proteiinipitoisuudeltaan kaikkein ”vahvin”. Näitä ominaisuuksia kuvataan termillä ”arseniko” (maskuliininen kreikaksi). |
| --- | --- |

—

Juustolla on erityinen, alueen paimenten/juustonvalmistajien antama nimi, ”arseniko”, joka kertoo, että kyseessä on kova ja aikaa kestävä juusto, joka on rasva- ja proteiinipitoisuudeltaan kaikkein ”vahvin”. Näitä ominaisuuksia kuvataan termillä ”arseniko” (maskuliininen kreikaksi).

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Arseniko Naxou -juuston ominaisuudet ovat seurausta alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden sekä laajaperäisen kasvatusjärjestelmän ja perinteisen valmistusmenetelmän käytön yhdistelmästä.

Alueen geohistorian, geomorfologian, topografian ja monipuolisen kalliomaaston vuoksi alueella kasvaa runsaasti kasveja, jotka ovat lampaiden ja vuohien, joista tuote on peräisin, pääasiallista ravintoa. Paikalliset lammas- ja vuohirodut ovat niukkaruokaisia, kestäviä ja sopeutuneet tiettyyn maantieteelliseen ympäristöön, mikä on seurausta vapaasta laiduntamisesta vuoristoisilla ja osittain vuoristoisilla alueilla.

Alueen ilmasto-olosuhteiden suotuisia vaikutuksia:

| a) | Alueella kasvaa ja sinne kehittyy runsaasti aromaattisia köynnöstäviä kasveja, ruoho- ja puuvartisia kasveja ja pensaskasveja, jotka kuuluvat muun muassa huulikukkaiskasvien (Lamiaceae), sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) ja asterikasvien (Asteraceae) heimoihin. Lampaat ja vuohet käyttävät näitä kasveja ravintonaan, ja ne tuovat maitoon ja siitä valmistettavaan juustoon sen tuoksun ja maun. |
| --- | --- |

a)

Alueella kasvaa ja sinne kehittyy runsaasti aromaattisia köynnöstäviä kasveja, ruoho- ja puuvartisia kasveja ja pensaskasveja, jotka kuuluvat muun muassa huulikukkaiskasvien (Lamiaceae), sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) ja asterikasvien (Asteraceae) heimoihin. Lampaat ja vuohet käyttävät näitä kasveja ravintonaan, ja ne tuovat maitoon ja siitä valmistettavaan juustoon sen tuoksun ja maun.

| b) | Lampaat ja vuohet voivat viettää pitkiä aikoja alueen luonnonlaitumilla, ja kotoperäisiä kasvilajeja pystytään hyödyntämään paremmin. |
| --- | --- |

b)

Lampaat ja vuohet voivat viettää pitkiä aikoja alueen luonnonlaitumilla, ja kotoperäisiä kasvilajeja pystytään hyödyntämään paremmin.

| c) | Arseniko Naxou -juuston kypsyminen. Alueen lämpötila- ja kosteusolosuhteet, joissa lämpötila ei laske alle 10 celsiusasteen ja kosteusprosentti on 70–90 prosenttia, vaikuttavat suotuisasti tuotteen luonnolliseen kypsymiseen varastointitiloissa sekä rakenteeltaan ja koostumukseltaan tietynlaisen tuotteen syntymiseen. Tasaiset lämpötila- ja kosteustasot, joissa ei tapahdu merkittäviä muutoksia, saavat aikaan tuotteen asteittaisen kypsymisen ja sen aikana tapahtuvat laadulliset ja määrälliset muutokset, jotka antavat juustolle sen luonteenomaisen rakenteen. |
| --- | --- |

c)

Arseniko Naxou -juuston kypsyminen. Alueen lämpötila- ja kosteusolosuhteet, joissa lämpötila ei laske alle 10 celsiusasteen ja kosteusprosentti on 70–90 prosenttia, vaikuttavat suotuisasti tuotteen luonnolliseen kypsymiseen varastointitiloissa sekä rakenteeltaan ja koostumukseltaan tietynlaisen tuotteen syntymiseen. Tasaiset lämpötila- ja kosteustasot, joissa ei tapahdu merkittäviä muutoksia, saavat aikaan tuotteen asteittaisen kypsymisen ja sen aikana tapahtuvat laadulliset ja määrälliset muutokset, jotka antavat juustolle sen luonteenomaisen rakenteen.

Alueen karjankasvattajien/juustonvalmistajien perinteisesti harjoittaman erityisen kasvatusjärjestelmän (vapaan laiduntamisen) ansiosta alueen laidunmaat ja paikalliset kasvit ovat hyötykäytössä ja antavat tuotteelle sen aistinvaraiset ominaisuudet.

Arseniko Naxou -juuston valmistustekniikan erityispiirteenä on pastöroimattoman maidon käyttö. Sen ansiosta juustossa esiintyy eläinsuojista ja juustonvalmistustiloista peräisin olevia kotoperäisiä mikrobikasvustoja, jotka vaikuttavat merkittävällä tavalla juuston makuominaisuuksien kehittymiseen. Juuston aromit ja maku voimistuvat kypsymisen aikana. Juuston iän ja toisaalta sen kirpeän maun, aromikkaan tuoksun ja luonteenomaisen rakenteen välillä on positiivinen korrelaatio. Se johtuu laajamittaisesta proteolyysistä ja lipolyysistä, jotka ovat seurausta paikallisten maitohappobakteerien toiminnasta juuston kypsyessä.

Alueen juustonvalmistajien käsityötaidot, joita he käyttävät tuotteen juoksettumisen, muotituksen ja kypsymisen aikana, ovat tärkeä tekijä tuotteen fysikaalis-kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien kehittymisen kannalta.

Valmistusprosessi on sidoksissa juustonvalmistajan ammattitaitoon: juustonvalmistaja pystyy tunnistamaan alueen ilmasto-olosuhteiden ja kasvillisuuden lajikoostumuksen perusteella, milloin juustoa voi alkaa valmistaa, ja käyttää käsityötaitojaan prosessin aikana siten, että tuote valmistuu käsityönä.

Arseniko Naxou -juustoon on viitattu lehdissä, internetissä ja televisiossa. Juusto on kuvattu osana Naxoksen juustonvalmistusperinnettä ja yhtenä saaren tunnetuimmista juustoista, jolla on erityinen, ainutkertainen, voimakas ja miellyttävä maku, joka ajan kuluessa muuttuu kirpeämmäksi ja aromaattisemmaksi, ja sitä on luonnehdittu inspiraation huipuksi ja lähteeksi. Tuotteen maine on kiirinyt yli tuotantoalueen rajojen, ja myös muiden alueiden kuluttajat arvostavat sitä.

Nimi ”Arseniko Naxou” on vakiintunut, kuten historiallisista viittauksista, painetuista ja verkkojulkaisuista sekä tuotteen osto- ja myyntitositteista voidaan havaita.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_arsenikou_naxou.pdf

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/73

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9354 – AXA / NN Group / JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2019/C 271/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Lindisfarne S.L. (Espanja), ESI One S.à.r.l. (Ranska) ja Alterimmo Europe S.à.r.l. (Ranska), jotka kaikki ovat viime kädessä yrityksen AXA S.A (“AXA”, Ranska) määräysvallassa, |
| --- | --- |

—

Lindisfarne S.L. (Espanja), ESI One S.à.r.l. (Ranska) ja Alterimmo Europe S.à.r.l. (Ranska), jotka kaikki ovat viime kädessä yrityksen AXA S.A (“AXA”, Ranska) määräysvallassa,

| — | REI Spain B.V. (Alankomaat), joka kuuluu yhtymään NN Group (Alankomaat). |
| --- | --- |

—

REI Spain B.V. (Alankomaat), joka kuuluu yhtymään NN Group (Alankomaat).

AXA ja NN Group hankkivat välillisesti sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | AXA: maailmanlaajuinen vakuutuskonserni, joka toimii myös sijoitustenhoidon alalla. Lindisfarne S.L., ESI One S.à.r.l. ja Alterimmo Europe S.à.r.l. toimivat kiinteistönhallinnan alalla Espanjassa ja muualla Euroopassa, |
| --- | --- |

—

AXA: maailmanlaajuinen vakuutuskonserni, joka toimii myös sijoitustenhoidon alalla. Lindisfarne S.L., ESI One S.à.r.l. ja Alterimmo Europe S.à.r.l. toimivat kiinteistönhallinnan alalla Espanjassa ja muualla Euroopassa,

| — | NN Group: maailmanlaajuinen rahoituslaitos, joka tarjoaa sijoitus- ja vakuutuspalveluja. REI Spain B.V. hankkii, omistaa ja hallinnoi kiinteistöomaisuutta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

NN Group: maailmanlaajuinen rahoituslaitos, joka tarjoaa sijoitus- ja vakuutuspalveluja. REI Spain B.V. hankkii, omistaa ja hallinnoi kiinteistöomaisuutta Euroopassa,

| — | yhteisyrityksen on määrä toimia asuinhuoneistojen vuokramarkkinoilla Espanjassa. |
| --- | --- |

—

yhteisyrityksen on määrä toimia asuinhuoneistojen vuokramarkkinoilla Espanjassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9354 – AXA / NN Group / JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

| Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksi +32 22964301 |
| Postiosoite: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi +32 22964301

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/75

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2019/C 271/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”RISO DEL DELTA DEL PO”

EU-nro: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP |
| --- |
| Via J.F. Kennedy, 134 |
| 45019 Taglio di Po (Ro) |
| Puhelin: +39 05321716402 |
| Sähköposti: info@consorziorisodeltapoigp.it |

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP

Via J.F. Kennedy, 134

45019 Taglio di Po (Ro)

Puhelin: +39 05321716402

Sähköposti: info@consorziorisodeltapoigp.it

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP on 14 päivänä lokakuuta 2013 annetun maa- ja metsätalousministeriön asetuksen nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu tekemään muutoshakemuksen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| — | ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Tuotteen kuvaus |
| — | ☐ | Maantieteellinen alue |
| — | ☒ | Alkuperätodisteet |
| — | ☒ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☐ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — | ☒ | Merkinnät |
| — | ☒ | Muu [pakkaaminen, tuotteen tunnus, päivitetyt viitteet lainsäädäntöön] |

—

☐

Tuotteen nimi

—

☒

Tuotteen kuvaus

—

☐

Maantieteellinen alue

—

☒

Alkuperätodisteet

—

☒

Tuotantomenetelmä

—

☐

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—

☒

Merkinnät

—

☒

Muu [pakkaaminen, tuotteen tunnus, päivitetyt viitteet lainsäädäntöön]

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| — | ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |

—

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

—   Seuraava tuote-eritelmän 1 artiklassa oleva virke:

”Suojattu maantieteellinen merkintä ”Riso del Delta del Po” on varattu riisille, joka täyttää tässä tuote-eritelmässä esitetyt edellytykset ja vaatimukset.”

muutetaan seuraavasti:

”Suojattu maantieteellinen merkintä ”Riso del Delta del Po” on varattu riisille, joka täyttää tässä tuote-eritelmässä esitetyt edellytykset ja vaatimukset.”

Termi ”frutti di riso” korvataan termillä ”riso” [kääntäjän huomautus: italiankielisessä lähtötekstissä].

Tämän muutoksen myötä [kääntäjän huomautus: muutos ei koske suomenkielistä versiota] SMM-merkintä ”Riso del Delta del Po” kattaa riisin sen eri muodoissa, sellaisena kuin sitä myydään kuluttajille eli sen jälkeen, kun riisi on jalostettu ja käsitelty teollisesti voimassa olevan lainsäädännön sallimalla tavalla ja tässä tuote-eritelmässä esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

—   Seuraava tuote-eritelmän 2 artiklassa ja yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohdassa oleva virke:

”Nimitys ”Riso del Delta del Po” viittaa yksinomaan superfino -laatuluokan japonicariisin lajikkeiden Carnaroli, Volano, Baldo ja Arborio riisiin.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Nimitys ”Riso del Delta del Po” viittaa yksinomaan superfino -laatuluokan japonicariisin lajikkeiden Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio ja Keope riisiin.”

Pyydetään seuraavien uusien riisilajikkeiden lisäämistä: Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio ja Keope.

Tarve ottaa käyttöön uusia korvaavia pienikokoisia lajikkeita alun perin määritettyjen lajikkeiden rinnalle johtuu siitä, että perinteiset lajikkeet luotiin useita vuosia sitten (vanhimmat eli Arborio ja Carnaroli 1940-luvun lopulla) ja niiden agronomiset ominaisuudet (erityisesti alttius sienitaudeille ja lakoutumiselle) hankaloittavat kasvien viljelyä ilman toistuvaa käsittelyä kasvinsuojeluaineilla, mikä puolestaan vähentää lopputuotteen terveellisyyttä ja vaikuttaa kielteisesti viljelyn kestävyyteen.

Sen sijaan uudet, hiljattain kehitetyt lajikkeet ovat vastustuskykyisempiä sienitaudeille ja lakoutumiselle ja kestävät niitä paremmin, jolloin saadaan terveellisiä ja tasalaatuisia tuotteita, joiden aistinvaraiset ominaisuudet ovat samanlaisia kuin nykyisillä lajikkeilla.

—   Virke:

”Riso del Delta del Po -riisin jyvät ovat suuria, lasimaisia ja jämäköitä; riisin proteiinipitoisuus on korkea, ja riisi voi olla kokonaan hiottua (valkoinen riisi) tai kuorellista (ruskeariisi).”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Riso del Delta del Po -riisin jyvät ovat suuria, lasimaisia/helmenhohtoisia ja jämäköitä; riisin proteiinipitoisuus on korkea, ja riisiä voidaan jalostaa ja käsitellä teollisesti voimassa olevan lainsäädännön sallimalla tavalla.”

Sana ”lasimainen” pätee kaikkiin eritelmässä lueteltuihin lajikkeisiin ja on siksi epätäsmällinen. Nykyisistä lajikkeista vain Baldo-lajikkeen jyvät ovat lasimaisia, kun taas Arborio-, Carnaroli- ja Volano-lajikkeiden jyvät ovat helmenhohtoisia. Tästä syystä ehdotetaan kuvauksen ”lasimainen” päivittämistä muotoon ”lasimainen/helmenhohtoinen”.

Valkoisen riisin ja ruskeariisin määritelmät poistetaan ja korvataan määritteellä ”riisiä voidaan jalostaa ja käsitellä teollisesti voimassa olevan lainsäädännön sallimalla tavalla”, jotta voidaan ottaa huomioon kuluttajien muuttuvien mieltymysten sanelema teollisen jalostuksen nopea tahti.

—   Seuraava kohta:

”SMM-merkinnällä ”Riso del Delta del Po” merkityillä myyntiin saatetuilla tuotteilla on oltava seuraavat riisinjyviin liittyvät ominaisuudet:

| Lajike | Keitetyn riisin tarttuvuus (g/cm) | Proteiinipitoisuus (%) (*1) |
| --- | --- | --- |
| Baldo | > 4,5 | > 6,60 |
| Carnaroli | > 1,5 | > 6,60 |
| Volano | > 3,0 | > 6,60 |
| Arborio | > 3,5 | > 6,60 |

Lajike

Keitetyn riisin tarttuvuus (g/cm)

Proteiinipitoisuus (%) (*1)

Baldo

> 4,5

> 6,60

Carnaroli

> 1,5

> 6,60

Volano

> 3,0

> 6,60

Arborio

> 3,5

> 6,60

muutetaan seuraavasti:

”SMM-merkinnällä ”Riso del Delta del Po” merkityillä tuotteilla on oltava seuraavat riisinjyviin liittyvät ominaisuudet:

| Lajike | Konsistenssi
  kg/cm2 | Proteiinipitoisuus (% kuiva-aineesta) |
| --- | --- | --- |
| vähintään | vähintään |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Lajike

Konsistenssi

kg/cm2

Proteiinipitoisuus (% kuiva-aineesta)

vähintään

vähintään

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

Ominaisuudet on määriteltävä ennen teollista jalostamista, kuivilla riisiviljelmillä, jotka edustavat tilan koko peltomäärää.”

Tarttuvuusparametri korvataan konsistenssiparametrilla. Parametrit korreloivat vastakkaisesti ja ilmentävät tuotteen ravinnollista laatua keittämisen jälkeen: mitä tarttuvampaa riisi on, sitä vähäisempi on sen konsistenssi ja päin vastoin. Tarttuvuuden analysointiin ei ole käytössä hyväksyttyä menetelmää, sillä toistaiseksi Italian kansallinen standardisoimisjärjestö UNI tai kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISO eivät ole kyenneet määrittelemään luotettavaa ja toistettavissa olevaa menetelmää tätä varten. Sen sijaan koostumusparametrin mittaamiseen on olemassa kansainvälisesti hyväksytty menetelmä (standardi UNI EN ISO 11747:2012).

Konsistenssiparametrin arvot ovat peräisin National Rice Board -järjestöltä, ja ne perustuvat useiden järjestön laboratorioiden suorittamien analyysien tuloksiin.

Tämän mukaisesti katsottiin tarpeelliseksi määrittää, että riisin koostumus ja proteiinipitoisuus on testattava ennen sen jalostamista.

Alkuperätodisteet

Alkuperätodisteet

Tuote-eritelmän 4 artikla

Koko artikla on laadittu uudelleen siirtämällä riisin viljelyn historiaa kyseisellä maantieteellisellä alueella koskevat tiedot, jotka käsittävät 4 artiklan viisi ensimmäistä kohtaa, asiaankuuluvaan artiklaan, joka koskee tuotteen yhteyttä maantieteelliseen alueeseen. Muotoillaan 4 artikla uudelleen seuraavasti:

”Tuotteen alkuperän todistavat myös tiedot, jotka tuottajat, jalostajat ja pakkaajat ovat ilmoittaneet tämän eritelmän 7 artiklassa tarkoitetun valvontaelimen ylläpitämiin ja päivittämiin asiaankuuluviin rekistereihin.”

Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

Tuote-eritelmän 5 artikla

Artikla on laadittu uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon sekä muutokset jalostus- ja tuotantomenetelmissä että käytännön tulokset, jotka on saavutettu eritelmän voimaantulon jälkeen.

Maanmuokkaus

Maanmuokkaus

—   Seuraava virke:

”Maa on kynnettävä 25–30 cm:n syvyyteen, ja kynnön jälkeen se on äestettävä vähintään kerran; tämän jälkeen maa on tasoitettava vedenkäytön optimoimiseksi.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Maa on kynnettävä 25–30 cm:n syvyyteen, ja kynnön jälkeen se on äestettävä vähintään kerran; myös muut maanmuokkausmenetelmät, joiden avulla siementen kasvualusta muokataan asianmukaiseksi, ovat sallittuja.”

Perinteiset maanmuokkaustoimet (kyntäminen, äestäminen) voidaan näin ollen korvata vaihtoehtoisilla toimilla (raivaaminen, harventaminen), joilla saavutetaan sama lopputulos vähemmän energiaintensiivisesti ja luontoa kunnioittaen. Kyntämisen rinnalle on lisätty ennen kaikkea muita nykyaikaisempia maanmuokkausmenetelmiä, joita pidetään nykyään ympäristön kannalta kestävämpinä.

Maaperäanalyysi

Maaperäanalyysi

—   Virke:

”Riso del Delta del Po -riisiä tuottavilla tiloilla on tehtävä maa-analyysi vähintään viiden vuoden välein, ja analyysissa on otettava huomioon seuraavat ominaisuudet: rakenne, pH, eloperäinen aines, aktiivinen kalkki, käyttökelpoinen fosfori, vaihtuva kalium, kokonaistyppi, hiili-typpisuhde, vaihtuva kalsium, magnesium ja natrium sekä magnesium-kaliumsuhde, jotta maatalouden asiantuntija voi laatia asianmukaisen lannoitussuunnitelman, jota tilalla noudatetaan.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Riso del Delta del Po -riisiä tuottavilla tiloilla on tehtävä maa-analyysi vähintään viiden vuoden välein, ja analyysissa on otettava huomioon seuraavat ominaisuudet: rakenne, pH, eloperäinen aines, aktiivinen kalkki, käyttökelpoinen fosfori, vaihtuva kalium, kokonaistyppi, hiili-typpisuhde, vaihtuva kalsium, magnesium ja natrium sekä magnesium-kaliumsuhde, jotta tilalle voidaan laatia asianmukainen ja todellisia tarpeita vastaava lannoitussuunnitelma.”

Vaatimus, jonka mukaan lannoitussuunnitelman laatijan on oltava maatalouden asiantuntija, poistetaan, koska suunnitelma voidaan laatia myös maatilalla ja laatija voi olla maanviljelijä, jolla on kokemuksesta peräisin olevaa osaamista, vaikkei hänellä olisikaan maatalouden asiantuntijan pätevyyttä.

—   Seuraavat virkkeet poistetaan:

”Carnaroli-lajike vaatii erityisen saviperäisen maaperän, ja sitä voidaan viljellä ainoastaan sellaisessa maaperässä, jonka pH-arvo on yli 7,5. Kolmea muuta lajiketta voidaan viljellä kaikkialla tämän eritelmän 3 artiklassa määritellyllä alueella.”

Viittaus maaperän pH-arvoon (koskee vain Carnaroli-lajiketta) voidaan poistaa, koska on todettu, että pH-arvo vaihtelee merkittävästi viljelyalueella, tiloilla ja jopa yksittäisillä viljelypalstoilla, ja koska pH-arvolla ei ole vaikutusta mainitun lajikkeen laatuun. Myös maata huhtikuusta elokuuhun peittävä vesi ehkäisee ympäristön happamuutta nostamalla pH-arvoa.

Muutos vaikuttaa myös yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

Lannoitteet

Lannoitteet

—   Typen (N) enimmäismäärää lannoitteissa nostetaan 130 kg:sta 160 kg:aan hehtaaria kohden.

Tuotantoalue koostuu turve- ja savipitoisesta maaperästä, ja jotta markkinoille saatettava tuote olisi tasalaatuinen ja yhtenäinen, lannoitetta on käytettävä eri tavoin maaperästä riippuen. Tästä syystä katsottiin tarpeelliseksi nostaa typen enimmäismäärää, jotta riisinjyvien proteiinipitoisuus on sama kuin muunlaisessa maaperässä kasvavissa riisinjyvissä.

Kylvö

Kylvö

—   Virke:

”Siementen enimmäismäärä hehtaaria kohden on 240 kilogrammaa. Riisi voidaan kylvää joko suoraan veteen tai kuivana muokattuun maahan, joka pitää sen jälkeen välittömästi peittää vedellä.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Siementen enimmäismäärä hehtaaria kohden on 300 kilogrammaa. Riisi voidaan kylvää levittämällä tai istuttaa joko suoraan veteen tai kuivana muokattuun maahan, joka pitää sen jälkeen välittömästi peittää vedellä.”

Siementen enimmäismäärää on nostettu, koska joillakin alueilla 240 kilogrammaa siemeniä hehtaaria kohden veteen kylvettynä ei ole riittävä määrä sen varmistamiseksi, että siemeniä riittää koko maa-alalle. Jos riisi kylvetään liian harvaan, kasvi ei kykene syrjäyttämään rikkakasveja, jolloin tarvitaan toistuvaa kitkemistä. Vaihtoehdoksi on myös lisätty kylväminen kuivalle maalle vedenkäytön rajoittamiseksi.

Tuholaisten ja rikkakasvien torjunta

Tuholaisten ja rikkakasvien torjunta

—   Virke:

”Siemenet on käsiteltävä riisille tyypillisten sienitautien (Fusarium, Elmintosporium ja Pyricularia) torjumiseksi.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Siemenet voidaan käsitellä riisille tyypillisten sienitautien (Fusarium, Elmintosporium ja Pyricularia) torjumiseksi.”

Riisinviljelyn ympäristövaikutusten vähentämiseksi siementen käsittely muutetaan vapaaehtoiseksi, koska käsittely ei ole välttämätöntä taudinaiheuttajien poistamiseksi.

—   Seuraava virke poistetaan:

”Riisipelto on kuivatettava ja altistettava auringonvalolle, jos havaitaan riisikasveja syövien tuholaisten (äyriäiset, hyönteiset ja madot) aiheuttamia ongelmia.”

Riisipellon kuivattamista koskeva vaatimus poistetaan ympäristökestävyyden parantamiseksi ja vedenkäytön rajoittamiseksi.

—   Virke:

”Rikkakasveja voidaan torjua sallituilla kasvinsuojeluaineilla, leikkaamalla patoalueella kasvavat rikkakasvit ylimääräisen siemenenmuodostuksen estämiseksi, vedenkäytön hallinnalla ja kohdennetuilla maanmuokkaustoimilla ennen kylvöä.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Rikkakasveja voidaan torjua sallituilla kasvinsuojeluaineilla, leikkaamalla patoalueella kasvavat rikkakasvit ylimääräisen siemenenmuodostuksen estämiseksi, vedenkäytön hallinnalla, kohdennetuilla maanmuokkaustoimilla ennen kylvöä ja mahdollisesti myös hyvien maanmuokkauskäytäntöjen mukaisella väliaikaisella kuivatuksella kasveja syövien hyönteisten torjumiseksi.”

Selkeyden lisäämiseksi katsotaan tarpeelliseksi viitata tuholaistorjuntaa käsittelevässä osiossa sekä kasveja syöviin tuholaisiin että rikkakasveihin voimassa olevan sanamuodon mukaisesti. Lisäksi katsotaan tarpeelliseksi lisätä eritelmään väliaikaista kuivatusta koskeva vaihtoehto. Riisisadoista saadut kokemukset osoittavat, että riisin kosteikkoviljelmien kohdennetulla kuivatuksella voidaan torjua kasveja syövien tuholaisten aiheuttamia ongelmia ilman lisäkäsittelyjen tarvetta.

Sadonkorjuu, kuivatus, varastointi ja jalostus

Sadonkorjuu, kuivatus, varastointi ja jalostus

—   Seuraavat kuivatun raakariisin enimmäistuotantomäärät:

”Carnaroli: 6,0 tonnia/ha

Volano: 8,0 tonnia/ha

Baldo: 8,0 tonnia/ha

Arborio: 7,5 tonnia/ha”

muutetaan seuraavaan muotoon:

| ”Lajike | Tonnia/ha |
| --- | --- |
| Arborio | 7,5 |
| Baldo | 8,0 |
| Cammeo | 8,5 |
| Carnaroli | 6,5 |
| Telemaco | 8,5 |
| Karnak | 8,5 |
| Volano | 8,0 |
| Caravaggio | 8,5 |
| Keope | 8,5” |

”Lajike

Tonnia/ha

Arborio

7,5

Baldo

8,0

Cammeo

8,5

Carnaroli

6,5

Telemaco

8,5

Karnak

8,5

Volano

8,0

Caravaggio

8,5

Keope

8,5”

Lisätään uusien lajikkeiden tuotokset ja nostetaan hieman Carnaroli-lajikkeen enimmäistuotantomäärää viimeaikaisen edistyksen johdosta.

—   Virke:

”Jalostus tapahtuu sellaisissa laitoksissa ja sellaisin menetelmin, joilla varmistetaan Riso del Delta del Po -riisin ominaisuuksien säilyminen.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Jalostus raakariisistä riisiksi (kuoriminen, jauhaminen) tapahtuu SMM-alueella sellaisissa laitoksissa ja sellaisin menetelmin, joilla varmistetaan 3.2 kohdassa mainittujen Riso del Delta del Po -riisin ominaisuuksien säilyminen. Tuotantoalueen erityispiirteiden ansiosta tuotteen ominaisuudet säilyvät kuorimis- ja jauhamisvaiheessa ja vähentävät riisinjyvän halkeamista/murtumista, mikä on tärkeää, jotta riisi on keitettäessä tasalaatuista.”

Vuosien saatossa saatu kokemus osoittaa, että riisin kuorinta- ja jauhamissijainti vaikuttaa lopputuotteen laatuun. Näissä vaiheissa eräs tärkeimmistä tekijöistä on tuotantoalueen erityisluonne, jonka ansiosta tuotteen ominaisuudet säilyvät parhaiten ja riisinjyvään kohdistuu mahdollisimman vähän murtumista aiheuttavaa rasitusta.

SMM-merkinnällä ”Riso del Delta del Po” merkityn tuotteen tuotantoalueen kaltaisten alueiden erityisen suotuisalle mikroilmastolle, lämpötilalle ja ympäristön ominaispiirteille on ominaista tietty keskimääräinen suhteellinen ilmankosteus, joka luo optimaaliset olosuhteet, jotta Riso del Delta del Po -riisin laatuvaatimukset täyttyvät.

Tässä yhteydessä on tarpeen korostaa lisäksi, että Riso del Delta del Po -riisin tuotantoalueen erityisyys on todettu sekä alan toimijoiden keskuudessa että julkaisuissa. Tämän SMM-merkityn tuotteen tuotantoalueilla, jotka sijaitsevat keskimäärin kolmen metrin korkeudella merenpinnasta, vallitsee luonnostaan oikea ilmankosteus, mikä on ominaista nimenomaan kyseiselle alueelle Italiassa.

Muutos vaikuttaa myös yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

—   Seuraavat virkkeet poistetaan 3.6 kohdasta:

”Riisin kuivaaminen tapahtuu kuivureissa, joista ei tartu riisinkuoreen polttojätteitä eikä vieraita hajuja. Kuivaaminen voi tapahtua suoralla tai epäsuoralla lämmöllä toimivilla kuivureilla, joissa saa käyttää yksinomaan metaania tai nestekaasua.

Kuivatun raakariisin kosteuspitoisuus saa olla enintään 14 %.”

Muutos liittyy pelkästään tekstin rakenteeseen, sillä edellä olevat virkkeet kuvaavat tuotantomenetelmää eivätkä viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevia erityisiä sääntöjä. Tässä yhteydessä korostetaan, että muutos ei aiheuta varsinaisia muutoksia tuote-eritelmään, sillä edellä esitetyt kaksi säännöstä säilyvät muuttumattomina 5 artiklassa (Tuotantomenetelmä) ja pysyvät näin ollen voimassa.

Merkinnät ja pakkaukset

Merkinnät ja pakkaukset

Tuote-eritelmän 8 artikla

—   Seuraava virke:

”Riisi pakataan elintarvikekäyttöön tarkoitettuihin, 0,5 kg:n, 1 kg:n, 2 kg:n tai 5 kg:n laatikoihin tai pusseihin, ja se voidaan myös pakata tyhjiöön tai suojakaasuun.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Riisi pakataan elintarvikekäyttöön tarkoitettuihin laatikoihin tai pusseihin, ja se voidaan myös pakata tyhjiöön tai suojakaasuun.”

Pakkausten painoa ja ominaisuuksia koskevat vaatimukset poistetaan, jotta tuottajat voivat valita pakkaustyypin joustavammin.

—   Seuraavissa kohdissa olevat tiedot:

”Säiliöihin on merkittävä nimityksen tunnus, joka on kooltaan vähintään 40 × 30 mm ja jossa on riittävän suurin kirjaimin (korkeus vähintään 5 mm) nimitys ”Riso del Delta del Po” ja sen perässä maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) tai lyhenne ”I.G.P” (SMM).

Pakkauksessa on ilmoitettava kyseessä oleva lajike (Arborio, Carnaroli, Volano tai Baldo) ja mahdollisesti myös riisityyppi, kuorimaton riisi.

Pakkaukseen on myös merkittävä pakkaajan nimi tai toiminimi sekä osoite.

Muut mahdolliset merkinnät kuin ”Riso del Delta del Po” ja ”Indicazione Geografica Protetta” on tehtävä kirjaimin, joiden koko on enintään kolmasosa ”Riso del Delta del Po”-maininnan kirjainkoosta.”

on muotoiltu uudelleen seuraavasti:

”Laissa säädettyjen vaatimusten lisäksi pakkauksiin on merkittävä

| 1) | nimitys ”Riso del Delta del Po” ja sen perässä maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) (tai lyhenne ”I.G.P”, SMM) riittävän suurin kirjaimin (kirjainkoko vähintään 7 pt); |
| --- | --- |

1)

nimitys ”Riso del Delta del Po” ja sen perässä maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) (tai lyhenne ”I.G.P”, SMM) riittävän suurin kirjaimin (kirjainkoko vähintään 7 pt);

| 2) | nimityksen tunnus, joka on kooltaan vähintään 40 × 25 mm; jos tunnus on tätä suurempi, tämän mittasuhteen on edelleen säilyttävä; pakkauksessa on ilmoitettava kyseessä oleva 2 artiklassa lueteltu lajike eli Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio tai Keope, ja lisäksi pakkaukseen voidaan merkitä voimassa olevan lainsäädännön mukainen käsittelytapa; |
| --- | --- |

2)

nimityksen tunnus, joka on kooltaan vähintään 40 × 25 mm; jos tunnus on tätä suurempi, tämän mittasuhteen on edelleen säilyttävä; pakkauksessa on ilmoitettava kyseessä oleva 2 artiklassa lueteltu lajike eli Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio tai Keope, ja lisäksi pakkaukseen voidaan merkitä voimassa olevan lainsäädännön mukainen käsittelytapa;

| 3) | Euroopan unionin SMM-tunnus.” |
| --- | --- |

3)

Euroopan unionin SMM-tunnus.”

Merkinnän ”Riso del Delta del Po” vähimmäiskorkeutta säätelevät määräykset sekä määräykset merkinnöistä, jotka on lisättävä voimassa olevan lainsäädännön mukaan (pakkaajan nimi tai toiminimi sekä osoite) poistetaan. Lisäksi katsotaan, että pakkauksia ja merkintöjä koskevien erityisten sääntöjen määrittely ei ole tarkoituksenmukaista, koska SMM-merkinnällä ”Riso del Delta del Po” merkityillä tuotteilla ei ole perinteisiä pakkaustyyppejä, ja lisäksi voi olla tarpeen lisätä merkintä voimassa olevan lainsäädännön edellyttämästä teollisesta käsittelytavasta.

Tuotteen tunnus

Tuotteen tunnus

Jotta tuotteen tunnus voidaan jäljentää pakkaukseen täsmällisesti, selkeytetään ja korjataan viittaukset tunnuksen kokoon (ks. edellisen muutoksen kohta 2) ja vihreän Pantone 557 C- ja keltaisen Pantone 117 C -värin koodeihin. Eritelmään lisätään seuraava kohta:

”Seuraavassa esitetään tarkat värikoodit:

Pantone Solid Coated

| kerma: | 1 205 C |
| --- | --- |
| vihreä: | 557 C |
| keltainen: | 117 C |

kerma:

1 205 C

vihreä:

557 C

keltainen:

117 C

Neljän värin CMYK-värikartta:

| kerma: | C 0 | M 3 | Y 43 | K 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vihreä: | C 48 | M 4 | Y 35 | K 10 |
| keltainen: | C 7 | M 28 | Y 100 | K 12” |

kerma:

C 0

M 3

Y 43

K 0

vihreä:

C 48

M 4

Y 35

K 10

keltainen:

C 7

M 28

Y 100

K 12”

Pantone-värejä ja -koodeja koskeva selvennys on tarpeen teknisistä syistä, jotta tulostimilla voidaan tuottaa tarkka jäljennös tunnuksesta.

Lainsäädäntöön liittyvät päivitykset ja tarkastus

Lainsäädäntöön liittyvät päivitykset ja tarkastus

Tuote-eritelmän 7 artikla

Viittaukset voimassa olevaan lainsäädäntöön on päivitetty ja valvontaelimen nimi ja osoite on mainittu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”RISO DEL DELTA DEL PO”

”RISO DEL DELTA DEL PO”

EU-nro: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

EU-nro: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

SAN ( ) SMM ( X )

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi

Nimi

”Riso del Delta del Po”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Nimitys ”Riso del Delta del Po” viittaa yksinomaan superfino -laatuluokan japonicariisin lajikkeiden Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio ja Keope riisiin.

Riso del Delta del Po -riisin jyvät ovat suuria, lasimaisia/helmenhohtoisia ja jämäköitä; riisin proteiinipitoisuus on korkea, ja riisiä voidaan jalostaa ja käsitellä teollisesti voimassa olevan lainsäädännön sallimalla tavalla.

Riso del Delta del Po -riisin suuri nesteenimukyky, tärkkelyksen vähäinen luovuttaminen keittämisen aikana ja erinomainen keittokestävyys yhdistettyinä sen aistinvaraisiin ominaisuuksiin, erityiseen aromiin ja makuominaisuuksiin tekevät tästä riisistä erittäin suositun, ja sitä käytetään erityisesti hienoimpien risottojen valmistukseen.

SMM-merkinnällä ”Riso del Delta del Po” merkityillä tuotteilla on oltava seuraavat riisinjyviin liittyvät ominaisuudet:

| Lajike | Konsistenssi
  kg/cm2 | Proteiinipitoisuus (% kuiva-aineesta) |
| --- | --- | --- |
| vähintään | vähintään |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Lajike

Konsistenssi

kg/cm2

2

Proteiinipitoisuus (% kuiva-aineesta)

vähintään

vähintään

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Tuotannon on tapahduttava 4 kohdassa määritetyllä maantieteellisellä alueella, jotta voidaan taata kyseiselle riisinviljelylle ominaiset erityiset olosuhteet.

Riisi voidaan kylvää levittämällä tai istuttaa joko suoraan veteen tai kuivana muokattuun maahan, joka pitää sen jälkeen välittömästi peittää vedellä.

Jalostus raakariisistä riisiksi (kuoriminen ja jauhaminen) tapahtuu SMM-alueella sellaisissa laitoksissa ja sellaisin menetelmin, joilla varmistetaan 3.2 kohdassa mainittujen Riso del Delta del Po -riisin ominaisuuksien säilyminen. Tuotantoalueen erityispiirteiden ansiosta tuotteen ominaisuudet säilyvät kuorimis- ja jauhamisvaiheessa ja vähentävät riisinjyvän halkeamista/murtumista, mikä on tärkeää, jotta riisi on keitettäessä tasalaatuista.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Riisi pakataan elintarvikekäyttöön tarkoitettuihin laatikoihin tai pusseihin, ja se voidaan myös pakata tyhjiöön tai suojakaasuun.

Pakkaukset on suljettava siten, ettei pakkausten sisältöä voida pakkausta rikkomatta poistaa.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Laissa säädettyjen vaatimusten lisäksi pakkauksiin on merkittävä

| 1) | nimitys ”Riso del Delta del Po” ja sen perässä maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) (tai lyhenne ”I.G.P”, SMM) riittävän suurin kirjaimin (kirjainkoko vähintään 7 pt); |
| --- | --- |

1)

nimitys ”Riso del Delta del Po” ja sen perässä maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) (tai lyhenne ”I.G.P”, SMM) riittävän suurin kirjaimin (kirjainkoko vähintään 7 pt);

| 2) | nimityksen tunnus, joka on kooltaan vähintään 40 × 25 mm; jos tunnus on tätä suurempi, tämän mittasuhteen on edelleen säilyttävä; pakkauksessa on ilmoitettava kyseessä oleva lajike eli Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio tai Keope, ja lisäksi pakkaukseen voidaan merkitä voimassa olevan lainsäädännön mukainen käsittelytapa; |
| --- | --- |

2)

nimityksen tunnus, joka on kooltaan vähintään 40 × 25 mm; jos tunnus on tätä suurempi, tämän mittasuhteen on edelleen säilyttävä; pakkauksessa on ilmoitettava kyseessä oleva lajike eli Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio tai Keope, ja lisäksi pakkaukseen voidaan merkitä voimassa olevan lainsäädännön mukainen käsittelytapa;

| 3) | Euroopan unionin SMM-tunnus. |
| --- | --- |

3)

Euroopan unionin SMM-tunnus.

Riso del Delta del Po -tuotteen virallinen tunnus muodostuu kermanvärisestä soikiosta, jossa on vihreä reuna. Soikion yläpuoliskossa on maininta ”RISO DEL DELTA DEL PO” ja alapuoliskossa ”INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA” vihrein suuraakkosin.

Soikion keskellä on vihreää taustaa vasten kermanvärinen tyylitelty naishahmo, joka kantaa riisilyhdettä, ja tämän molemmin puolin on Po-joen tasangolle tyypillisiä kuvioita (tyyliteltyjä ruokokasveja ja lintuja).

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Riso del Delta del Po -riisin viljelyalue sijaitsee Po-joen tasangon itäisimmässä osassa Veneton ja Emilia Romagnan alueilla ja muodostuu Po-joen tuoman lietteen ja kiintoaineksen muodostamasta maasta. Idässä alueen rajaa Adrianmeri, pohjoisessa Adige-joki ja etelässä Ferrara-Porto Garibaldin kanaali.

Venetossa Riso del Delta del Po -riisiä viljellään Rovigon maakunnan seuraavissa kunnissa: Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina ja Loreo.

Emilia Romagnan viljelyalueita ovat Ferraran maakunnan seuraavat kunnat: Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia ja Berra.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Ympäristötekijät

Ympäristötekijät

Maaperän ominaisuudet, lauhkea ilmasto ja meren läheisyys ovat tärkeimpiä Riso del Delta del Po -riisin viljelyyn kyseisellä alueella vaikuttavia tekijöitä. Alueen maaperä on ihanteellista riisinviljelyyn, eikä mikään muu viljakasvi viihtyisikään kyseisillä jatkuvasti osittain veden peitossa olevilla alueilla.

Po-joen suiston lietemaa on muodostunut joen alajuoksun sedimentistä, joka on erityisen ravinteikasta ja sisältää runsaasti kivennäisiä ja erityisesti kaliumia, minkä ansiosta viljelyssä ei tarvitse käyttää lainkaan kaliumlannoitteita.

Maaperälle on sen vaihtelevasta rakenteesta huolimatta ominaista myös hyvin korkeasta pohjavedestä johtuva korkea suolapitoisuus (johtokyky yli 1 mS/cm).

Alueella vallitsee meren läheisyyden johdosta mikroilmasto, joka on alati puhaltavien tuulenvireiden, alhaisen kosteuspitoisuuden ja melko vähäisten lämpötilanvaihteluiden (talvella harvoin alle 0 °C, ja kesän korkein lämpötila ei ole ollut yli 32 °C 30 vuoteen) vuoksi erityisen otollinen riisinviljelyyn; lisäksi vuotuinen sademäärä (alle 700 mm) jakautuu yleensä tasaisesti vuoden ympäri. Nämä erityiset ilmasto-olosuhteet rajoittavat patogeenisten sienten leviämistä ja vähentävät siten sienimyrkkyjen tarvetta.

Historialliset ja inhimilliset tekijät

Historialliset ja inhimilliset tekijät

Ensimmäiset historialliset todisteet riisinviljelystä Polesinen alueella (Rovigon maakunnan alueella) ja erityisesti Po-joen suistossa ovat peräisin vuodelta 1450, joitakin vuosikymmeniä sen jälkeen, kun riisinviljely oli levinnyt Po-joen laaksoon. Viljely liittyi kiinteästi maan raivaukseen ja parannukseen, sillä sen avulla voitiin nopeuttaa suolapitoisten maiden hyötykäyttöä ja myöhemmin vuoroviljelyä, mikä käy ilmi Venetsian tasavallan vuodelta 1594 olevasta laista. Eräät venetsialaiset patriisit aloittivat 1700-luvun lopulla järjestelmällisen riisinviljelyn raivatuilla mailla.

Tänä päivänä Riso del delta del Po -riisiä viljellään noin 9 000 hehtaarilla. Riisinviljelyn vaikutus paikalliseen kulttuuriin ja alueen yhteiskunnalliseen kehitykseen on nähtävissä: lukuisat yritykset ovat jo vuosikausia pakanneet ja myyneet kyseistä riisiä Riso del Delta del Po -nimellä, ja riisin erityiset aistinvaraiset ominaisuudet, jotka erottavat sen muista Italiassa viljellyistä riisityypeistä, ovat tunnettuja ja suuresti arvostettuja kaikkialla Italiassa. Riso del Delta del Po -riisin maineesta kertovat myös alueella vuosittain järjestettävät perinteiset tapahtumat ja markkinat, kuten Jolanda di Savoiassa (Ferraran maakunta) järjestettävä kuuluisa Riso del Delta del Po -festivaali sekä Porto Tolle -messut.

Riso del Delta del Po -riisin ominaispiirteitä ovat korkea proteiinipitoisuus, jyvän suuri koko, korkea nesteenimukyky, tärkkelyksen vähäinen luovuttaminen sekä erittäin korkea laatu, jotka yhdessä takaavat erityisen hyvät keitto-ominaisuudet.

Riso del Delta del Po -riisin erityiset makuominaisuudet ja aromi erottavat sen muualla kuin murtovedessä viljellystä riisistä.

Kyseessä olevien raivattujen maiden suolajäämät yhdistettyinä viljelyyn käytetyn veden erityislaatuun sekä pohjaveden korkeuteen vaikuttavat kyseisen tuotteen aistinvaraisiin ja kaupallisiin ominaisuuksiin ja tekevät siitä helposti tunnistettavan ja markkinoilla erittäin arvostetun tuotteen.

Tulvamaiden korkeat ravinne- ja kivennäispitoisuudet (erityisesti kalium) myötävaikuttavat riisin korkeaan proteiinipitoisuuteen ja keittokestävyyteen.

Maaperälle on lisäksi ominaista hyvin korkeasta pohjavedestä johtuva korkea suolapitoisuus (johtokyky yli 1 mS/cm), joka antaa riisille erityisen aromin ja maun.

Alati puhaltavat merituulet alentavat huomattavalla tavalla riisinviljelysten mikroilmaston kosteuspitoisuutta ja vähentävät siten merkittävästi sienimyrkkyjen tarvetta ja myötävaikuttavat korkealaatuisen riisin tuotantoon.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

Italian hallitus aloitti kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 2. toukokuuta 2017 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 100 suojatun maantieteellisen merkinnän ”Riso del Delta del Po” tuote-eritelmän muutosehdotuksen.

Tuote-eritelmän täydellinen teksti on saatavissa seuraavalta verkkosivulta:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maa- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it), valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (näytön vasemmassa laidassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(*1)  Kuiva-aineessa.”

*1

---

| 13.8.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/86

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2019/C 271/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ΚΡΙΤΣΑ” (KRITSA)

EU-nro: PGI-GR-02317-6.7.2017

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi (nimet)

”Κριτσά” (Kritsa)

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kreikka

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.5. Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kritsa-oliiviöljyn tuotannossa käytetään yksinomaan Koroneiki-lajikkeen oliiveja. Öljyn väri vaihtelee vihreästä kullanvihreään.

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

| — | Happamuus (painoprosenttia öljyhappoa): ≤ 0,5 |
| --- | --- |

—

Happamuus (painoprosenttia öljyhappoa): ≤ 0,5

| — | K270-ekstinktiokerroin: ≤ 0,15 |
| --- | --- |

—

K270-ekstinktiokerroin: ≤ 0,15

| — | K232-ekstinktiokerroin: ≤ 1,90 |
| --- | --- |

—

K232-ekstinktiokerroin: ≤ 1,90

| — | Ekstinktiokertoimen poikkeama DK: ≤ 0 |
| --- | --- |

—

Ekstinktiokertoimen poikkeama DK: ≤ 0

Aistinvarainen arviointi:

| — | Hedelmäisyys: ≥ 2,5 |
| --- | --- |

—

Hedelmäisyys: ≥ 2,5

| — | Makuvirheet: 0,0 |
| --- | --- |

—

Makuvirheet: 0,0

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Kritsa-oliiviöljyn tuotannossa käytetään yksinomaan Koroneiki-lajikkeen oliiveja.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Oliivien viljelyn ja Kritsa-ekstra-neitsytoliiviöljyn tuotannon kaikkien vaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Kritsa-oliiviöljy on kuuluisa sekä Kreikassa että kansainvälisesti. Öljyn maine johtuu sen poikkeuksellisesta laadusta (vähäinen happopitoisuus, alhaiset ekstinktiokertoimet) ja hedelmäisestä mausta. Näihin ominaisuuksiin vaikuttavat kielteisesti lämpötila, valo ja happi, joille öljy altistuu todennäköisemmin, jos öljy siirretään varastointisäiliöstä säiliöautoon tai päinvastoin taikka säiliöautosta toiseen tai kun öljy on säiliöautossa. Lisäksi korkeat lämpötilat ja hapen läsnäolo heikentävät öljylle ominaista hedelmäisyyttä nopeasti. Tämän vuoksi Kritsa-oliiviöljyä olisi varastoitava ruostumattomasta teräksestä valmistetuissa säiliöissä yksilöidyllä alueella sen varmistamiseksi, että ominaisuudet, joihin öljyn maine perustuu, säilyvät heikentymättöminä. Kritsa-oliiviöljy myös pakataan yksilöidyllä alueella eli tarkemmin sanottuna tuotantopaikassaan. Tämä varmistaa, että öljyn laatuominaisuudet eivät heikkene tai muutu. Lisäksi se helpottaa tarkastuksia ja takaa jäljitettävyyden.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Kritsa-oliiviöljyä tuotetaan yksinomaan Agios Nikolaosin kunnassa Kritsán kyläyhdyskunnan sekä sen naapuriyhdyskuntien Mesa Lakkonian, Exo Lakkonian ja Kroustasin alueilla. Kritsán suuren kylän lisäksi kyseiseen kyläyhdyskuntaan kuuluvat seuraavat kylät: Ammoudara, Vathy, Theologos, Katharó, Kalyvos, Mardati, Rousa Limni ja Tapes.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Kritsa-oliiviöljy on yksi Kreetan kuuluisimmista oliiviöljyistä, joka tunnetaan hyvin myös Kreikan ulkopuolella. Öljyn maine johtuu yksinomaan öljyn laadusta sekä aistinvaraisista ja kemiallisista ominaisuuksista, jotka puolestaan ovat yhteydessä paitsi maantieteelliseen alueeseen myös inhimillisiin tekijöihin, jotka vaikuttavat tuotettavan öljyn laatuun merkittävästi.

Kritsa-oliiviöljylle haetaan rekisteröintiä suojattuna maantieteellisenä merkintänä (SMM) tämän hyvin laajan maineen perusteella.

Kritsa-oliiviöljyä tuotetaan suhteellisen pienellä alueella, jolla maaperä- ja ilmasto-olot ovat kaikkialla suunnilleen samanlaiset, mikä tarkoittaa, että lopullisen tuotteen ominaisuudet ovat yhtenäiset. Lisäksi Koroneiki on ainoa tällä alueella kasvatettava oliivilajike.

Alueella vallitsee leuto välimerellinen ilmasto, jossa lämpötila ei vaihtele voimakkaasti. Viljelyalueiden sijainnin ja suunnittelun ansiosta auringonpaistetta on runsaasti, yli 2 900 tuntia vuodessa. Oliivilehdot istutetaan kuivaan kalkkikivimaahan, jonka vedenpidätyskyky on hyvä. Savipitoisuutensa ansiosta maa sopii kastelemattomille oliivilehdoille. Olosuhteet eivät myöskään ole erityisen suotuisat oliivikärpäselle, joten tuholaisvahinkoja esiintyy tavallisesti vain vähän.

Suurin osa alueen oliiveista käsitellään yhdessä öljypuristimilla. Puristus tapahtuu 48 tunnin kuluessa sadonkorjuusta, mikä minimoi sadonkorjuun jälkeisen pilaantumisen. Tuottajien vuosien mittaan kertyneen asiantuntemuksen ansiosta hedelmät korjataan juuri oikeassa kypsymisvaiheessa, kun niiden väri on muuttumassa kellanvihreästä tumman violetiksi. Tämä tekijä on yhteydessä tuotetun öljyn aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Sekä luonto että inhimilliset tekijät ovat siten osaltaan määränneet Kritsa-oliiviöljyn erityiset ominaisuudet, jotka ovat vähäinen happopitoisuus (enintään 0,5) alhaiset ekstinktiokertoimien arvot (K270: ≤ 0,15; K232: ≤ 1,90; DK: ≤ 0) ja hedelmäisyys, joka on yli 2,5.

Valon runsauden, kuivan kalkkikivimaan ja oikean korjuuajan ansiosta saadaan öljyä, jossa on monia aromaattisia ainesosia, jotka antavat öljylle sille ominaisen hedelmäisen maun. Alhaiset ekstinktiokertoimien arvot (Κ270, Κ232 ja DK) ovat yhteydessä viljelyalueen korkeuteen, mutta myös siihen, että öljy puristetaan heti oliivien korjuun jälkeen.

Kritsa-oliiviöljyyn on viitattu laajasti norjalaisissa, slovenialaisissa ja japanilaisissa aikakauslehdissä. Erityistä huomiota on kiinnitetty sen laatuominaisuuksiin.

Kritsa-oliiviöljystä on kerrottu myös maatilamatkailun ja muun matkailun verkkosivustoilla, joilla todetaan, ettei matkailijoiden kannata lähteä Kritsán kylästä ostamatta paikallista oliiviöljyä mukaansa.

Paitsi matkailuverkkosivustoilla Kritsa-oliiviöljy mainitaan myös tunnetun ateenalaisen ravintolan verkkosivustolla. Ravintola käyttää vain tätä öljyä ruoissaan. Kritsa-oliiviöljy on myös yksi perusainesosista, jota kuuluisa ranskalainen leipomotuotteiden koulutuskeskus L’École Valrhona käyttää.

Osoitus tuotteen maineesta sekä yhteydestä paikalliseen väestöön ja ympäristöön on se, että tuote on esillä paikallisissa tapahtumissa, paikallisessa ja kansallisessa radiossa ja televisiossa sekä lehdistössä.

Kritsa-oliiviöljyn sekä paikallisen väestön ja sen historian välistä yhteyttä kuvaillaan kirjailija-toimittaja Tom Muellerin teoksessa ”Extra Virginity, the sublime and scandalous world of olive oil” (2014).

Kritsa-oliiviöljy on ollut esillä myös kansainvälisessä mediassa, erityisesti CNN-uutiskanavalla ja The Times -sanomalehdessä, kuten Olive Oil Times -verkkosivustolla todetaan.

Lisäksi 1800-luvulta peräisin olevissa matkakertomuksissa vahvistetaan tuotteen maine ja se, että Kritsáa pidetään tärkeänä oliiviöljyn tuotantoalueena.

Erityisesti julkaisussa ”Bulletin de la Société de Géographie” (1835) M.A. Fabreguettes Kritsá mainitaan kylänä, joka tuottaa runsaasti kaikenlaisia tuotteita, kuten oliiviöljyä, manteleita, johanneksenleipää ja juustoa, ja julkaisussa ”Kritika iti Topografia kai Odoiporika tis Nisou Kritis” (1894) Ν. Kalomenopoulos kirjoittaa, että hedelmällinen Kritsán laakso on pienen virran halkoma pieni tasanko, jolle on istutettu tiheästi oliivipuita, ja että Lakkonian laakso on oliivi- ja kirsikkapuiden peittämä.

Vuoden 2006 jälkeen Kritsa-oliiviöljy on voittanut yhteensä 24 palkintoa – 16 kansallisissa kilpailuissa ja kahdeksan kansainvälisissä kilpailuissa – erityisesti puolihedelmäisten ja voimakkaan hedelmäisten öljyjen luokissa. Suurin saavutus on ollut puolihedelmäisten öljyjen luokan voitto kansainvälisen oliivineuvoston vuonna 2008 järjestämässä kansainvälisessä Mario Solinas -kilpailussa. Muita tärkeitä saavutuksia ovat olleet saman kilpailun kolmas palkinto vuonna 2006, kultamitalit Los Angeles Extra Virgin Olive Oil Competition -kilpailussa (2010) ja Lontoon Great Taste -kilpailussa (2012) sekä hopeamitalit Moskovan Prodexpo -näyttelyssä (2012), Olive Japan -kilpailussa (2013) ja Cat Cora’s Kitchen -kilpailussa (2013). Kreikassa öljy on voittanut kultaa seuraavissa kilpailuissa: Panhellenic Extra Virgin Olive Oil Producers’ Competition (2007), 1st Greek Extra Virgin Olive Oil Competition (2008) ja Eleotechnia (2008 ja 2011).

Edellä mainittujen palkintojen lisäksi Kritsa-oliiviöljy voitti äskettäin pronssia ekstra-neitsytoliiviöljyn luokassa London International Quality Olive Oil Competition -kilpailussa (2017). Samana vuonna öljy voitti myös Kreikan viidennessä Greek Extra Virgin Olive Oil Competition -kilpailussa pronssia makunsa perusteella. Näistä molemmista palkinnoista kerrottiin kreikkalaisissa verkkolehdissä. Sekä vuonna 2016 että vuonna 2017 Kritsán maatalousosuuskunnan oliiviöljypuristamo sai kaksi palkintoa Kreetan oliivikuntien yhdistykseltä (Association of Cretan Olive Municipalities): hopeisen Minoan Olive -palkinnon hyvien oliiviöljyn markkinointikäytäntöjen luokassa ja kultaisen Minoan Olive -palkinnon hyvien oliiviöljyn puristuskäytäntöjen luokassa.

Lisäksi alueen historiallisen yhteyden oliiveihin ja oliiviöljyn tuotantoon todistavat antiikin aikaisen Laton kaupungin alueella sijaitsevat öljypuristimet, (joita on ainakin kaksi ja) joiden rauniot ovat peräisin doorilaisten ajalta (viidenneltä ja neljänneltä vuosisadalta eKr.). Noin kolmen kilometrin etäisyydellä Kritsán kylästä sijaitsevan kaupungin sisäpuolelta on löydetty todisteita oliiviöljyvarastoista. Lisäksi eri puolilla laajempaa aluetta sijaitsevat vanhat öljypuristamot vahvistavat oliivin viljelyn ja paikallisen väestön arkielämän välisen vahvan yhteyden. Myös matkaajien esittämiä viittauksia on runsaasti: niitä esiintyy kirjoissa 1800-luvulta alkaen.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_ladi_kritsa070119.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---