# Úřední věstník C 225/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 225 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 625. července 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 225

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 625. července 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 225/01 | Sdělení Komise – Pokyny k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 183/2005, kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv | 1 |
| 2019/C 225/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 225/01

Sdělení Komise – Pokyny k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 183/2005, kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv

1

2019/C 225/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 225/03 | Směnné kurzy vůči euru | 30 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 225/03

Směnné kurzy vůči euru

30

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 225/04 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 31 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2019/C 225/05 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 33 |
| 2019/C 225/06 | Zveřejnění seznamu standardních změn specifikací výrobku u vín s CHOP a CHZO | 38 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2019/C 225/04

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

31

JINÉ AKTY

Evropská komise

2019/C 225/05

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

33

2019/C 225/06

Zveřejnění seznamu standardních změn specifikací výrobku u vín s CHOP a CHZO

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 183/2005, kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv

(2019/C 225/01)

| ÚČEL TOHOTO DOKUMENTU

  Tento dokument je určen především provozovatelům krmivářských podniků a příslušným orgánům a má poskytnout vodítko k uplatňování některých požadavků na hygienu krmiv, zejména k registraci krmivářských provozů. |
| --- |

ÚČEL TOHOTO DOKUMENTU

Tento dokument je určen především provozovatelům krmivářských podniků a příslušným orgánům a má poskytnout vodítko k uplatňování některých požadavků na hygienu krmiv, zejména k registraci krmivářských provozů.

| POZNÁMKA

  Tento dokument podléhá vývoji a bude aktualizován, aby se zohlednily zkušenosti a informace členských států, příslušných orgánů, provozovatelů krmivářských podniků a ředitelství Komise pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin. |
| --- |

POZNÁMKA

Tento dokument podléhá vývoji a bude aktualizován, aby se zohlednily zkušenosti a informace členských států, příslušných orgánů, provozovatelů krmivářských podniků a ředitelství Komise pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin.

Obsah

| 1. | ÚVOD | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | DEFINICE | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POVINNOSTI PROVOZOVATELŮ KRMIVÁŘSKÝCH PODNIKŮ | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PRVOVÝROBA | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Obecné úvahy | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2. | „Malá množství“ krmiv z prvovýroby uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení o hygieně krmiv | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3 | Činnosti na úrovni hospodářství, které se nepovažují za prvovýrobu | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 5. | ČINNOSTI VYŇATÉ Z OBLASTI PŮSOBNOSTI NAŘÍZENÍ O HYGIENĚ KRMIV | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | REGISTRACE A SCHVALOVÁNÍ PROVOZŮ | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Registrace provozů | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Registrace obchodníků | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2 | Krmivářské podniky a prodej přes internet | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2. | Schvalování provozů | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.2. | Schvalování provozů podle vnitrostátních právních předpisů | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 7. | ZAČÁTEK KRMIVOVÉHO ŘETĚZCE | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Vedlejší produkty a potraviny, které již nejsou určeny k lidské potřebě, z potravinářského a nápojového průmyslu se zamýšleným užitím jako krmná surovina | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1 | Vedlejší produkty podle směrnice 2008/98/ES o odpadech a o zrušení některých směrnic (známá jako rámcová směrnice o odpadech) | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1

| 7.1.2 | Hlavní právní povinnosti | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3

| 7.2 | Příklady provozovatelů, kteří mohou nebo nemusí být registrováni podle nařízení o hygieně krmiv | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Provozovatelé jiných než potravinářských podniků dodávající přímo nebo nepřímo část své produkce do krmivového řetězce, jejichž hlavní činností však není činnost v oblasti krmiv | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Potravinářská zařízení dodávající část své produkce do krmivového řetězce, jejichž hlavní činností však není činnost v oblasti krmiv | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu a jiná zpracovatelská zařízení dodávající krmivo provozovatelům krmivářských podniků | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 8. | ČASTO KLADENÉ OTÁZKY – PROVOZOVATELÉ KRMIVÁŘSKÝCH PODNIKŮ | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | ČASTO KLADENÉ OTÁZKY – PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | POKYNY PRO SPRÁVNOU PRAXI | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Pokyny EU | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Vnitrostátní pokyny | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| PŘÍLOHA I | 24 |
| --- | --- |

| Neúplný seznam pravidel a kritérií podle vnitrostátních právních předpisů, jež některé členské státy stanovily s ohledem na malá množství uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení o hygieně krmiv | 24 |
| --- | --- |

| ČLENSKÉ STÁTY EU | 24 |
| --- | --- |

| OSTATNÍ ZEMĚ EHP | 25 |
| --- | --- |

| PŘÍLOHA II | 26 |
| --- | --- |

| Seznam provozů registrovaných v souladu s článkem 9 nařízení o hygieně krmiv | 26 |
| --- | --- |

| ČLENSKÉ STÁTY EU | 26 |
| --- | --- |

| OSTATNÍ ZEMĚ EHP | 27 |
| --- | --- |

| PŘÍLOHA III | 28 |
| --- | --- |

| Podle přílohy IV nařízení o hygieně krmiv týkající se schvalování provozů krmivářských podniků (viz článek 10 nařízení o hygieně krmiv) | 28 |
| --- | --- |

1.   ÚVOD

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005 ze dne 12. ledna 2005, kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv (1) (dále jen „nařízení o hygieně krmiv“), se použije od 1. ledna 2006. Stanoví obecné hygienické požadavky, jimiž se musí provozovatelé krmivářských podniků řídit ve všech fázích krmivového řetězce, od prvovýroby po uvádění krmiv na trh včetně. Od přijetí nařízení o hygieně krmiv příslušné orgány členských států a zúčastněné strany požadovaly, aby Komise objasnila řadu aspektů tohoto nařízení. Tyto pokyny mají na zmíněné žádosti reagovat.

Pokyny se mají těmito žádostmi zabývat na základě stávajícího právního rámce. Nevytvářejí proto nové právní předpisy, ani se nesnaží vyčerpávajícím způsobem obsáhnout všechna ustanovení týkající se těchto záležitostí. V některých případech má mimoto znění pokynů týkajících se uplatňování požadavků na registraci provozovatelů krmivářských podniků vysvětlit určitý manévrovací prostor, aby mohly členské státy uplatnit aspekty týkající se řízení rizik podle svého vlastního vyhodnocení situace nebo podmínek na jejich území.

Tyto pokyny mají provozovatelům krmivářských podniků a příslušným vnitrostátním orgánům v rámci potravinového a krmivového řetězce pomoci porozumět nařízení o hygieně krmiv a uplatňovat je správně a jednotně. Je však třeba podotknout, že vykládat právo Unie s konečnou závaznou pravomocí je oprávněn pouze Soudní dvůr Evropské unie.

Pro úplné pochopení různých aspektů nařízení o hygieně krmiv je třeba znát rovněž ostatní části právních předpisů Unie, a zejména zásady a definice:

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (2) (dále jen „nařízení o TSE“), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (2) (dále jen „nařízení o TSE“),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3) (na něž se odkazuje také jako na „obecné potravinové právo“) (4), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3) (na něž se odkazuje také jako na „obecné potravinové právo“) (4),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (5), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (5),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) (7), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) (7),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2009 ze dne 13. července 2009 o uvádění na trh a používání krmiv (8), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2009 ze dne 13. července 2009 o uvádění na trh a používání krmiv (8),

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (9) (dále jen „nařízení o vedlejších produktech živočišného původu“), |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (9) (dále jen „nařízení o vedlejších produktech živočišného původu“),

| — | nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (10). |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (10).

2.   DEFINICE

„Hygiena krmiv“ je v čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 183/2005 definována jako „opatření a podmínky nutné pro kontrolu nebezpečí a zajištění vhodnosti krmiv pro spotřebu zvířaty, s přihlédnutím k jejich zamýšlenému užití“.

„Krmivo“ je v čl. 3 bodu 4 nařízení (ES) č. 178/2002 definováno jako „látka nebo výrobek, včetně doplňkových látek, zpracované, částečně zpracované nebo nezpracované, určené ke krmení zvířat orální cestou“.

„Prvovýroba krmiv“ je v čl. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 183/2005 definována jako „výroba zemědělských produktů, včetně zejména pěstování plodin, sklizně, dojení, chovu zvířat (před porážkou) nebo rybolovu, jejímž výsledkem jsou výhradně produkty, které po sklizni, sběru nebo ulovení neprocházejí žádnou další operací kromě jednoduchého fyzikálního zpracování“.

„Krmivářský podnik“ je v čl. 3 bodu 5 nařízení (ES) č. 178/2002 definován jako „soukromý nebo veřejný podnik, ziskový nebo neziskový, který vykonává činnost související s produkcí, výrobou, zpracováním, skladováním, přepravou nebo distribucí krmiv, včetně výrobce, který vyrábí, zpracovává nebo skladuje krmivo určené ke krmení zvířat na svém vlastním hospodářství“.

„Provozovatel krmivářského podniku“ (11) je v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 183/2005 definován jako „fyzická nebo právnická osoba odpovědná za plnění požadavků tohoto nařízení v krmivářském podniku, který řídí“.

„Uvádění na trh“ je v čl. 3 bodu 8 nařízení (ES) č. 178/2002 definováno jako „držení potravin nebo krmiv za účelem prodeje, včetně nabízení k prodeji nebo jakékoli jiné formy převodu, zdarma nebo za úplatu, jakož i prodej, distribuce a další formy převodu jako takové“.

„Provoz“ je v čl. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 183/2005 definován jako „kterákoli jednotka krmivářského podniku“.

„Příslušný orgán“ je v čl. 3 písm. e) nařízení (ES) č. 183/2005 definován jako „orgán členského státu nebo třetí země určený k provádění úředních kontrol“.

„Vedlejší produkty živočišného původu“ jsou v čl. 3 bodu 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 definovány jako „celá těla zvířat nebo jejich části, produkty živočišného původu nebo jiné produkty získané ze zvířat, které nejsou určeny k lidské spotřebě, včetně oocytů, embryí a spermatu“.

„Získané produkty“ jsou v čl. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1069/2009 definovány jako „produkty získané z jednoho nebo více ošetření, přeměn nebo fází při zpracování vedlejších produktů živočišného původu“.

„Zvíře v zájmovém chovu“ je v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 767/2009 definováno jako „zvíře neurčené k produkci potravin náležející k druhu, který je ve Společenství krmen, chován nebo držen, avšak běžně nepoužíván pro lidskou spotřebu“.

„Kožešinové zvíře“ je v čl. 3 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 767/2009 definováno jako „zvíře krmené, chované nebo držené k výrobě kožešin a nepoužívané pro lidskou spotřebu, které není určeno k produkci potravin“.

„Bývalé/vyřazené potraviny, které se již jako potraviny nepoužívají“, jsou v části A bodě 3 přílohy nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (12) definovány jako „potraviny jiné než zbytky ze stravování, které byly vyrobeny pro lidskou spotřebu v plném souladu s potravinovým právem EU, které však již nejsou určeny k lidské spotřebě z praktických nebo logistických důvodů nebo z důvodu problémů způsobených výrobními vadami, vadami balení nebo jinými závadami a které nepředstavují žádná zdravotní rizika, jsou-li používány jako krmivo“.

Pro účely těchto pokynů jsou níže uvedené pojmy definovány takto:

„Potravinami, které již nejsou určeny k lidské spotřebě“, se rozumí potraviny vyrobené k lidské spotřebě v plném souladu s potravinovým právem Unie, jež však již nejsou určeny k lidské spotřebě, jak je uvedeno v oddíle 1.2 Pokynů pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo (13).

Maloobchodníci s potravinami mohou uvést potravinu jako takovou, v souladu s potravinovým právem, na trh pro provozovatele krmivářského podniku za účelem její přeměny na krmivo, jak je uvedeno v oddíle 3.2.2 písm. b) Pokynů pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

Potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, nezahrnují:

| — | potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (14), |
| --- | --- |

—

potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (14),

| — | doplňky stravy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (15), |
| --- | --- |

—

doplňky stravy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (15),

| — | odpad ze stravovacích zařízení podle čl. 8 písm. f) nařízení (ES) č. 1069/2009 a přílohy I bodu 22 nařízení Komise (EU) č. 142/2011. |
| --- | --- |

—

odpad ze stravovacích zařízení podle čl. 8 písm. f) nařízení (ES) č. 1069/2009 a přílohy I bodu 22 nařízení Komise (EU) č. 142/2011.

„Zpracovatelským zařízením“ se rozumí provoz ve smyslu čl. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 183/2005, který vyrábí krmiva za použití postupů zpracování uvedených v části B přílohy nařízení (EU) č. 68/2013.

3.   POVINNOSTI PROVOZOVATELŮ KRMIVÁŘSKÝCH PODNIKŮ

Všichni provozovatelé potravinářských a krmivářských podniků musí dodržovat obecné zásady a požadavky potravinového práva stanovené v nařízení (ES) č. 178/2002.

Provozovatelé krmivářských podniků musí navíc dodržovat všechny právní předpisy EU týkající se krmiv, zejména:

| — | nařízení o hygieně krmiv: musí zajistit, aby byly v krmivářském podniku, který řídí, splněny veškeré požadavky stanovené v nařízení za účelem zajištění bezpečnosti a dohledatelnosti krmiv, |
| --- | --- |

—

nařízení o hygieně krmiv: musí zajistit, aby byly v krmivářském podniku, který řídí, splněny veškeré požadavky stanovené v nařízení za účelem zajištění bezpečnosti a dohledatelnosti krmiv,

| — | nařízení o vedlejších produktech živočišného původu: pokud manipulují s krmivem živočišného původu, musí kromě nařízení o hygieně krmiv uplatňovat rovněž příslušné požadavky stanovené v tomto zvláštním nařízení, |
| --- | --- |

—

nařízení o vedlejších produktech živočišného původu: pokud manipulují s krmivem živočišného původu, musí kromě nařízení o hygieně krmiv uplatňovat rovněž příslušné požadavky stanovené v tomto zvláštním nařízení,

| — | nařízení o TSE: musí dodržovat omezení a požadavky, které jsou konkrétně stanoveny v uvedeném nařízení a v souvisejících prováděcích právních předpisech, pokud jde o případné použití některých produktů živočišného původu jako krmiva. |
| --- | --- |

—

nařízení o TSE: musí dodržovat omezení a požadavky, které jsou konkrétně stanoveny v uvedeném nařízení a v souvisejících prováděcích právních předpisech, pokud jde o případné použití některých produktů živočišného původu jako krmiva.

4.   PRVOVÝROBA

4.1   Obecné úvahy

Nařízení o hygieně krmiv se vztahuje rovněž na prvovýrobu krmiv. Prvovýroba krmiv je definována v čl. 3 písm. f) nařízení o hygieně krmiv jako „výroba zemědělských produktů, včetně zejména pěstování plodin, sklizně, dojení, chovu zvířat (před porážkou) nebo rybolovu, jejímž výsledkem jsou výhradně produkty, které po sklizni, sběru nebo ulovení neprocházejí žádnou další operací kromě jednoduchého fyzikálního zpracování“.

Pravidla vztahující se na prvovýrobu krmiv jsou stanovena v příloze I části A nařízení o hygieně krmiv. Jak bylo uvedeno výše, na provozovatele krmivářských podniků, kteří manipulují s krmivem živočišného původu a/nebo je používají ke krmení zvířat, se vztahují požadavky stanovené v nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a nařízení o TSE.

Pro operace uvedené v čl. 5 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv prováděné provozovateli krmivářských podniků platí požadavky stanovené v příloze I uvedeného nařízení. Toto ustanovení se vztahuje na operace na úrovni prvovýroby krmiv a tyto přidružené operace:

| — | doprava, skladování a manipulace s primárními produkty v místě produkce, |
| --- | --- |

—

doprava, skladování a manipulace s primárními produkty v místě produkce,

| — | přepravní operace pro dodávku primárních produktů z místa produkce do provozu a |
| --- | --- |

—

přepravní operace pro dodávku primárních produktů z místa produkce do provozu a

| — | míchání krmiv pro výhradní požadavky vlastních hospodářství bez použití doplňkových látek nebo premixů doplňkových látek, s výjimkou doplňkových látek k silážování. |
| --- | --- |

—

míchání krmiv pro výhradní požadavky vlastních hospodářství bez použití doplňkových látek nebo premixů doplňkových látek, s výjimkou doplňkových látek k silážování.

Prvovýroba (a přidružené operace) odkazuje na činnosti v hospodářství nebo na podobné úrovni a zahrnuje mimo jiné:

| — | produkci a pěstování rostlinných produktů, jako jsou zrna, ovoce, zelenina a byliny, jakož i přepravu a skladování produktů a manipulaci s nimi (aniž by se podstatně změnila jejich povaha) v hospodářství a jejich další přepravu do provozu, |
| --- | --- |

—

produkci a pěstování rostlinných produktů, jako jsou zrna, ovoce, zelenina a byliny, jakož i přepravu a skladování produktů a manipulaci s nimi (aniž by se podstatně změnila jejich povaha) v hospodářství a jejich další přepravu do provozu,

| — | chov zvířat na porážku nebo k produkci produktů živočišného původu na úrovni hospodářství, |
| --- | --- |

—

chov zvířat na porážku nebo k produkci produktů živočišného původu na úrovni hospodářství,

| — | produkci, chov a sběr hmyzu, |
| --- | --- |

—

produkci, chov a sběr hmyzu,

| — | některé metody sušení primárních produktů, jako jsou například řasy a objemná krmiva a/nebo obiloviny vypěstované a sklizené v témže hospodářství.
  Takovéto sušení se považuje za běžnou operaci na úrovni prvovýroby krmiv v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv.
  Některé sušicí operace prováděné v hospodářství však pravděpodobně povedou ke změně produktů a/nebo znamenají nová nebezpečí pro krmiva, například přímé sušení primárních produktů se zdrojem paliva, jež může způsobit nebezpečnou kontaminaci (např. dioxiny). Tuto operaci nelze považovat za běžnou operaci na úrovni prvovýroby ani za operaci přidruženou k prvovýrobě, a musí se tudíž pokládat za operaci uvedenou v čl. 5 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv. |
| --- | --- |

—

některé metody sušení primárních produktů, jako jsou například řasy a objemná krmiva a/nebo obiloviny vypěstované a sklizené v témže hospodářství.

Takovéto sušení se považuje za běžnou operaci na úrovni prvovýroby krmiv v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv.

Některé sušicí operace prováděné v hospodářství však pravděpodobně povedou ke změně produktů a/nebo znamenají nová nebezpečí pro krmiva, například přímé sušení primárních produktů se zdrojem paliva, jež může způsobit nebezpečnou kontaminaci (např. dioxiny). Tuto operaci nelze považovat za běžnou operaci na úrovni prvovýroby ani za operaci přidruženou k prvovýrobě, a musí se tudíž pokládat za operaci uvedenou v čl. 5 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv.

| Poznámky k prvovýrobě:







  — | Obecná pravidla týkající se prvovýroby jsou stanovena v příloze I nařízení o hygieně krmiv. |
| --- | --- |

Poznámky k prvovýrobě:

—

Obecná pravidla týkající se prvovýroby jsou stanovena v příloze I nařízení o hygieně krmiv.

| — | Správné postupy krmení zvířat jsou stanoveny v příloze III nařízení o hygieně krmiv. |
| --- | --- |

—

Správné postupy krmení zvířat jsou stanoveny v příloze III nařízení o hygieně krmiv.

| — | Zvláštní požadavky na krmení hospodářských zvířat krmivy živočišného původu, registraci a povolené použití získaných vedlejších produktů živočišného původu jsou stanoveny v příloze IV (zákaz krmení) nařízení o TSE a v čl. 11 odst. 1 a čl. 14 písm. d) bodu i) nařízení o vedlejších produktech živočišného původu. |
| --- | --- |

—

Zvláštní požadavky na krmení hospodářských zvířat krmivy živočišného původu, registraci a povolené použití získaných vedlejších produktů živočišného původu jsou stanoveny v příloze IV (zákaz krmení) nařízení o TSE a v čl. 11 odst. 1 a čl. 14 písm. d) bodu i) nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

4.2.   „Malá množství“ krmiv z prvovýroby uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení o hygieně krmiv

Nařízení o hygieně krmiv se nevztahuje na přímé dodávky malých množství krmiv z prvovýroby na místní úrovni výrobcem pro místní hospodářství, k využití na těchto hospodářstvích.

Podle čl. 2 odst. 3 nařízení o hygieně krmiv je na členských státech, aby rozhodly, zda pojem „malá množství“ blíže vymezí, či nikoli a aby ve vnitrostátních právních předpisech stanovily pravidla a pokyny nezbytné k zajištění bezpečnosti krmiv (přístup založený na posouzení rizik).

V souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity upravily členské státy tuto záležitost různě podle místních podmínek a potřeb.

Neúplný seznam pravidel a kritérií podle vnitrostátních právních předpisů, jež některé členské státy stanovily s ohledem na „malá množství“ uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení o hygieně krmiv, je obsažen v příloze I tohoto dokumentu.

V souladu s čl. 20 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 142/2011 mohou příslušné orgány mimoto povolit výjimku z oznamovací povinnosti podle nařízení o vedlejších produktech živočišného původu v případě provozovatelů, kteří prodávají malá množství místně vyráběných krmiv pro zvířata v zájmovém chovu na místním trhu nebo místním maloobchodním zařízením.

4.3   Činnosti na úrovni hospodářství, které se nepovažují za prvovýrobu

Kromě prvovýroby krmiv míchají někteří provozovatelé krmivářských podniků rovněž krmiva pro výhradní požadavky svých vlastních hospodářství s použitím doplňkových látek nebo premixů doplňkových látek, s výjimkou doplňkových látek k silážování. Na tuto činnost se vztahuje ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv a platná pravidla pro tuto operaci jsou stanovena v příloze II uvedeného nařízení. Na tyto zemědělce se vztahuje také požadavek na provádění příslušných postupů na základě zásad HACCP podle článku 6 nařízení o hygieně krmiv. V některých členských státech jsou tito provozovatelé krmivářských podniků označováni jako „zemědělci dodržující zásady HACCP“.

5.   ČINNOSTI VYŇATÉ Z OBLASTI PŮSOBNOSTI NAŘÍZENÍ O HYGIENĚ KRMIV

Podle čl. 2 odst. 2 se nařízení o hygieně krmiv nevztahuje na:

| a) | soukromou domácí produkci krmiv pro






  i) | zvířata určená k produkci potravin chovaná pro soukromou domácí spotřebu (např. vejce nosnic chovaných v soukromých prostorách, která budou použita pro soukromou spotřebu); |
| --- | --- | --- |

a)

soukromou domácí produkci krmiv pro

i)

zvířata určená k produkci potravin chovaná pro soukromou domácí spotřebu (např. vejce nosnic chovaných v soukromých prostorách, která budou použita pro soukromou spotřebu);

| ii) | zvířata chovaná pro jiné účely než k produkci potravin (např. výroba krmiv pro soukromé zvíře v zájmovém chovu nebo pro kožešinová zvířata) (16); |
| --- | --- |

ii)

zvířata chovaná pro jiné účely než k produkci potravin (např. výroba krmiv pro soukromé zvíře v zájmovém chovu nebo pro kožešinová zvířata) (16);

| b) | krmení zvířat určených k produkci potravin chovaných pro soukromou domácí spotřebu nebo určených pro přímé dodávky malých množství primárních produktů (např. vajec, mléka, masa) výrobcem pro konečné spotřebitele nebo místní maloobchodní zařízení, která výrobky dodávají přímo konečnému spotřebiteli; |
| --- | --- |

b)

krmení zvířat určených k produkci potravin chovaných pro soukromou domácí spotřebu nebo určených pro přímé dodávky malých množství primárních produktů (např. vajec, mléka, masa) výrobcem pro konečné spotřebitele nebo místní maloobchodní zařízení, která výrobky dodávají přímo konečnému spotřebiteli;

| c) | krmení zvířat chovaných pro jiné účely než k produkci potravin; |
| --- | --- |

c)

krmení zvířat chovaných pro jiné účely než k produkci potravin;

| d) | přímé dodávky malých množství krmiv z prvovýroby na místní úrovni výrobcem pro místní hospodářství, k využití na těchto hospodářstvích (17); |
| --- | --- |

d)

přímé dodávky malých množství krmiv z prvovýroby na místní úrovni výrobcem pro místní hospodářství, k využití na těchto hospodářstvích (17);

| e) | maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu. |
| --- | --- |

e)

maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu.

V čl. 2 odst. 3 nařízení o hygieně krmiv je uvedeno, že členské státy mohou stanovit vnitrostátní pravidla a pokyny upravující činnosti vyňaté z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv, jež zajistí dosažení cílů nařízení.

| Poznámky k činnostem vyňatým z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv:

  V článku 15 nařízení (ES) č. 178/2002 je stanoveno, že krmivo nesmí být uvedeno na trh ani jím nesmí být krmena žádná zvířata určená k produkci potravin ani zvířata neurčená k produkci potravin (18), pokud není bezpečné. |
| --- |

Poznámky k činnostem vyňatým z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv:

V článku 15 nařízení (ES) č. 178/2002 je stanoveno, že krmivo nesmí být uvedeno na trh ani jím nesmí být krmena žádná zvířata určená k produkci potravin ani zvířata neurčená k produkci potravin (18), pokud není bezpečné.

6.   REGISTRACE A SCHVALOVÁNÍ PROVOZŮ

6.1.   Registrace provozů

Podle čl. 9 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv musí být každý provoz, který je řízen provozovatelem potravinářského podniku a který je činný v jakémkoli stádiu výroby, zpracování, skladování, dopravy nebo distribuce krmiv, registrován u příslušného orgánu.

Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění nařízení o hygieně krmiv, tento požadavek má zajistit dohledatelnost od výrobce ke konečnému uživateli a usnadnit provádění účinných úředních kontrol.

„Registrace“ zejména umožňuje:

| — | příslušným vnitrostátním orgánům zjistit, kde se provozy nacházejí a které činnosti vykonávají, aby mohly provádět úřední kontroly, kdykoli se to považuje za nezbytné, v souladu s článkem 31 (19) nařízení (ES) č. 882/2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro úřední kontroly, a |
| --- | --- |

—

příslušným vnitrostátním orgánům zjistit, kde se provozy nacházejí a které činnosti vykonávají, aby mohly provádět úřední kontroly, kdykoli se to považuje za nezbytné, v souladu s článkem 31 (19) nařízení (ES) č. 882/2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro úřední kontroly, a

| — | zajistit, aby provozovatelé krmivářských podniků znali požadavky příslušných právních předpisů EU a vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby provozovatelé krmivářských podniků znali požadavky příslušných právních předpisů EU a vnitrostátních právních předpisů.

Registrace je postup, jímž jsou příslušné orgány informovány (alespoň) o názvu a adrese provozů a o příslušných vykonávaných činnostech. Každý členský stát každopádně stanoví své vlastní postupy registrace provozů v souladu s článkem 9 nařízení o hygieně krmiv. Členské státy mohou přijmout praktická opatření (např. jediný seznam týkající se každé činnosti, nebo dva či více zvláštních seznamů).

Registraci podle nařízení o hygieně krmiv a registraci podle jiných právních předpisů EU týkajících se krmivářského odvětví lze spojit pod podmínkou, že jsou dodržena příslušná pravidla pro každý registrační systém a příslušný orgán se rozhodne provozovat tento společný registrační systém.

Podle čl. 19 odst. 7 nařízení o hygieně krmiv zveřejní členské státy seznamy provozů registrovaných podle článku 9. Dostupné informace v členských státech jsou uvedeny v příloze II tohoto dokumentu.

6.1.1.   Registrace obchodníků

Některé podniky se specializují na obchod s krmivy („zprostředkovatelé“). Ačkoliv mohou zajišťovat pohyb krmiv mezi dodavateli nebo přepravu do provozů, s krmivy nutně nemanipulují ani je neskladují ve vlastních prostorách (jimiž může být ve skutečnosti kancelář).

Pokud splňují definici „provozovatele potravinářského podniku“, platí i pro ně požadavek na registraci. V případě potřeby se může pro některé provozovny obchodníků vyžadovat rovněž „schválení“ (20).

6.1.2   Krmivářské podniky a prodej přes internet

Určité podniky nabízejí krmiva k prodeji prostřednictvím internetu. Ačkoli takovýto obchod není v nařízení o hygieně krmiv výslovně zmíněn, tyto podniky spadají do definice krmivářského podniku a vztahují se na ně příslušné požadavky krmivového práva, včetně požadavku na registraci.

Pokud jde o maloobchodní internetový prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu přímo vlastníkům těchto zvířat, tento prodej by se měl považovat za prodej v rámci „maloobchodního prodeje krmiv pro zvířata v zájmovém chovu“ podle čl. 2 odst. 2 písm. e) nařízení o hygieně krmiv. Jinými slovy, co se týká krmiv pro zvířata v zájmovém chovu prodávaných maloobchodníky na internetu, nařízení o hygieně krmiv se nepoužije.

6.2.   Schvalování provozů

V čl. 10 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv se vyžaduje, aby byly určité provozy schváleny příslušným orgánem v případě, že tyto provozy provádějí zvláštní činnosti, jež mohou představovat vyšší riziko. V takovém případě nesmí být tyto činnosti prováděny bez předchozího schválení.

Tyto činnosti jsou uvedeny v čl. 10 odst. 1 nařízení, který se vztahuje na operace týkající se určitých druhů krmiv.

Další požadavky na schválení mohou být stanoveny členskými státy v souladu s článkem 2 uvedeného nařízení a nařízením Komise podle čl. 10 odst. 3 téhož nařízení.

Schválení vyžaduje ověření strukturálních/provozních podmínek stanovených právními předpisy prostřednictvím kontroly na místě předtím, než je krmivářský podnik oprávněn uvádět své výrobky na trh.

6.2.1   Provozy, které podléhají schválení

Požadavek na schválení stanovený v čl. 10 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv se týká provozů, které provádějí tyto činnosti:

| — | výroba nebo uvádění na trh doplňkových látek, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1831/2003 a které jsou uvedeny v příloze IV kapitole 1 nařízení o hygieně krmiv, |
| --- | --- |

—

výroba nebo uvádění na trh doplňkových látek, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1831/2003 a které jsou uvedeny v příloze IV kapitole 1 nařízení o hygieně krmiv,

| — | výroba nebo uvádění na trh premixů připravených s použitím doplňkových látek v krmivech uvedených v příloze IV kapitole 2 nařízení o hygieně krmiv, |
| --- | --- |

—

výroba nebo uvádění na trh premixů připravených s použitím doplňkových látek v krmivech uvedených v příloze IV kapitole 2 nařízení o hygieně krmiv,

| — | výroba k uvedení na trh krmných směsí s použitím doplňkových látek nebo premixů obsahujících doplňkové látky, které jsou uvedeny v příloze IV kapitole 3 nařízení o hygieně krmiv, nebo jejich výroba pro výhradní požadavky vlastního hospodářství. |
| --- | --- |

—

výroba k uvedení na trh krmných směsí s použitím doplňkových látek nebo premixů obsahujících doplňkové látky, které jsou uvedeny v příloze IV kapitole 3 nařízení o hygieně krmiv, nebo jejich výroba pro výhradní požadavky vlastního hospodářství.

| Poznámka

  V zájmu stručnosti a srozumitelnosti je v příloze III těchto pokynů uvedeno konsolidované znění přílohy IV nařízení o hygieně krmiv, v němž jsou vynechány odkazy na produkty, na něž se dříve vztahovala směrnice 82/471/EHS (která byla zrušena), jakož i odkazy na antibiotika a stimulátory růstu, jelikož s ohledem na platné právní předpisy již nejsou tyto odkazy na dotyčné produkty v příloze IV relevantní. |
| --- |

Poznámka

V zájmu stručnosti a srozumitelnosti je v příloze III těchto pokynů uvedeno konsolidované znění přílohy IV nařízení o hygieně krmiv, v němž jsou vynechány odkazy na produkty, na něž se dříve vztahovala směrnice 82/471/EHS (která byla zrušena), jakož i odkazy na antibiotika a stimulátory růstu, jelikož s ohledem na platné právní předpisy již nejsou tyto odkazy na dotyčné produkty v příloze IV relevantní.

Nařízení o hygieně krmiv mimoto vyžaduje, aby provozovatelé krmivářských podniků zajistili, že provozy, které řídí a na něž se vztahuje zmíněné nařízení, jsou schváleny příslušným orgánem za určitých jiných okolností:

podle přílohy II nařízení o hygieně krmiv musí být provozy schváleny také tehdy, pokud provádějí jednu či více z níže uvedených činností k uvádění výrobků k použití v krmivech na trh (21):

| — | zpracování surových rostlinných olejů s výjimkou provozů spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 852/2004 (22), |
| --- | --- |

—

zpracování surových rostlinných olejů s výjimkou provozů spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 852/2004 (22),

| — | výroba mastných kyselin z tuků, |
| --- | --- |

—

výroba mastných kyselin z tuků,

| — | výroba bionafty, |
| --- | --- |

—

výroba bionafty,

| — | mísení tuků, |
| --- | --- |

—

mísení tuků,

a

| — | jak je uvedeno v článku 1 nařízení (ES) č. 141/2007 (23), provozy, které vyrábějí nebo uvádějí na trh doplňkové látky náležející do kategorie „kokcidiostatik a histomonostatik“, |
| --- | --- |

—

jak je uvedeno v článku 1 nařízení (ES) č. 141/2007 (23), provozy, které vyrábějí nebo uvádějí na trh doplňkové látky náležející do kategorie „kokcidiostatik a histomonostatik“,

| — | jak je uvedeno v článku 6 nařízení (EU) 2015/786 (24), provozy, které provádějí dekontaminační postup, |
| --- | --- |

—

jak je uvedeno v článku 6 nařízení (EU) 2015/786 (24), provozy, které provádějí dekontaminační postup,

| — | jak je uvedeno v článku 8 nařízení (ES) č. 767/2009, provozy vyrábějící krmiva určená ke zvláštnímu účelu výživy, která více než stonásobně překračují příslušný stanovený maximální obsah určitých doplňkových látek. |
| --- | --- |

—

jak je uvedeno v článku 8 nařízení (ES) č. 767/2009, provozy vyrábějící krmiva určená ke zvláštnímu účelu výživy, která více než stonásobně překračují příslušný stanovený maximální obsah určitých doplňkových látek.

V čl. 19 odst. 6 nařízení o hygieně krmiv je stanoveno, že by Komise měla sestavit a zveřejnit seznamy provozů schválených v členských státech v souladu s článkem 13 nařízení. Tyto informace jsou k dispozici na internetových stránkách Komise týkajících se „krmiv pro zvířata“ (25).

6.2.2.   Schvalování provozů podle vnitrostátních právních předpisů

Ustanovení čl. 10 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv umožňuje, aby členské státy vyžadovaly schválení krmivářských provozů, u nichž právo Unie schválení nepožaduje.

Tak tomu může být v případě výrobců medikovaných krmiv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Rady 90/167/EHS, kteří jsou v některých členských státech schváleni podle čl. 10 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv.

7.   ZAČÁTEK KRMIVOVÉHO ŘETĚZCE

Krmivový řetězec je velmi složitý, zejména vezmeme-li v úvahu mnoho zdrojů krmných surovin. Incidenty související s krmivy, tj. případy kontaminace krmiv, k nimž došlo v minulosti, měly nepříznivý dopad na bezpečnost krmivářského a potravinového řetězce a rovněž prokázaly, že je obzvláště důležité stanovit, kde krmivářský řetězec začíná, aby byla zaručena bezpečnost výrobků a plná dohledatelnost.

V minulých letech se navíc postupně zvýšilo používání bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají, jako krmiva ve snaze omezit ztráty potravin a plýtvání potravinami a účinně využívat bezpečné potraviny, které však nelze přerozdělit pro lidskou spotřebu prostřednictvím potravinových bank. Komise vypracovala v této souvislosti jako nedílnou součást sdělení o oběhovém hospodářství akční plán pro omezení plýtvání potravinami (26), který má kromě jiných cílů usnadnit zhodnocení potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, k využití ve výživě zvířat.

Za účelem uplatňování čl. 9 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv byly v závislosti na konkrétní situaci v jednotlivých členských státech přijaty různé přístupy k registraci provozů, a to s ohledem na provozy, které dodávají do krmivového řetězce pouze část své produkce, jejichž hlavní činností však není činnost v oblasti krmiv (jako je těžební, chemický nebo potravinářský průmysl), což vedlo k rozdílným závěrům, pokud jde o zahrnutí těchto provozů do oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv.

Provozovatelé proto hlásí značnou zátěž, jež může omezit či dokonce znemožnit dodávání potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, krmivářskému odvětví, jako je dvojí registrace jakožto provozovatele potravinového i krmivářského podniku nebo nedostatečná harmonizace požadavků na registraci provozovatelů potravinářských podniků jako provozovatelů krmivářských podniků.

S ohledem na různé zkušenosti členských států a na význam toho, aby příslušné orgány znaly plně veškeré články krmivového řetězce, přičemž se zároveň prosazuje praktický přístup, bylo zapotřebí objasnění s cílem zlepšit a harmonizovat provádění nařízení o hygieně krmiv. Toto objasnění je nezbytné k určení oblasti působnosti čl. 5 odst. 6 (27) nařízení o hygieně krmiv. Ačkoliv je zřejmé, že zemědělci musí odebírat a používat krmivo z provozů, které jsou registrovány a/nebo schváleny podle nařízení o hygieně krmiv, ohledně způsobilosti ostatních hospodářských subjektů jako „provozovatelů krmivářských podniků“ je zapotřebí určité vodítko.

Základním cílem nařízení o hygieně krmiv je zajistit bezpečnost produktů a jejich dohledatelnost. Z tohoto hlediska lze při určování, zda by měl být provoz registrován podle nařízení o hygieně krmiv a zda může určitý produkt vstoupit do krmivového řetězce, či nikoli, uvážit tato hlavní kritéria s přihlédnutím k příslušnému regulačnímu rámci:

| — | Definice „krmiva“ v čl. 3 bodu 4 nařízení (ES) č. 178/2002, která odkazuje na látku nebo výrobek, včetně doplňkových látek, zpracované, částečně zpracované nebo nezpracované, určené ke krmení zvířat orální cestou. Pro určení jakožto „krmiva“ je proto rozhodující kritérium týkající se záměru používat látku nebo výrobek ke krmení zvířat orální cestou. Základním kritériem, které je třeba vzít v úvahu při určování, zda by se měly uplatnit požadavky stanovené v nařízení o hygieně krmiv, je proto záměr provozovatele při dodání výrobku. |
| --- | --- |

—

Definice „krmiva“ v čl. 3 bodu 4 nařízení (ES) č. 178/2002, která odkazuje na látku nebo výrobek, včetně doplňkových látek, zpracované, částečně zpracované nebo nezpracované, určené ke krmení zvířat orální cestou. Pro určení jakožto „krmiva“ je proto rozhodující kritérium týkající se záměru používat látku nebo výrobek ke krmení zvířat orální cestou. Základním kritériem, které je třeba vzít v úvahu při určování, zda by se měly uplatnit požadavky stanovené v nařízení o hygieně krmiv, je proto záměr provozovatele při dodání výrobku.

| — | Právní status produktu v souladu s klasifikací stanovenou v příslušných právních předpisech EU. Tímto právním statusem může být například: potravina, vedlejší produkt živočišného nebo jiného než živočišného původu, krmivo nebo odpad, jak je uvedeno v Pokynech pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo. |
| --- | --- |

—

Právní status produktu v souladu s klasifikací stanovenou v příslušných právních předpisech EU. Tímto právním statusem může být například: potravina, vedlejší produkt živočišného nebo jiného než živočišného původu, krmivo nebo odpad, jak je uvedeno v Pokynech pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

| — | Informace doprovázející výrobky dodávané provozovatelem při uvádění na trh (např. na etiketě nebo v obchodním dokladu). |
| --- | --- |

—

Informace doprovázející výrobky dodávané provozovatelem při uvádění na trh (např. na etiketě nebo v obchodním dokladu).

| — | Typ provozu, který výrobek vyrobil a z něhož výrobek pochází, a provozu, do něhož je výrobek dodán: například zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají, a krmivářské provozy a hospodářství. |
| --- | --- |

—

Typ provozu, který výrobek vyrobil a z něhož výrobek pochází, a provozu, do něhož je výrobek dodán: například zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají, a krmivářské provozy a hospodářství.

Aby se předešlo zbytečné administrativní zátěži na straně provozovatelů i příslušných orgánů v členských státech, lze v určitých konkrétních případech uznat, že někteří provozovatelé krmivářských podniků odebírají produkty (28) z provozů, které jsou registrované (a/nebo schválené, pokud se to vyžaduje) podle nařízení (ES) č. 852/2004 a/nebo nařízení (ES) č. 853/2004 a/nebo nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

Provozovatel krmivářského podniku, který odpovídá za všechny požadavky na bezpečnost krmiv, musí zajistit, aby změna kategorizace produktu (29) na krmnou surovinu byla v souladu se všemi příslušnými ustanoveními právních předpisů týkajících se krmiv, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv, včetně nejen pravidel pro hygienu krmiv, nýbrž také požadavků, které se vztahují zejména na limity reziduí kontaminantů a na označování.

Provozovatelé krmivářských podniků, kteří provádějí operace, na něž se nevztahuje ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv, musí rovněž zavést, provádět a zachovávat stálý písemný postup nebo postupy na základě zásad HCCP, jak je stanoveno v článku 6 nařízení o hygieně krmiv.

Při změně kategorizace produktu (30) na krmnou surovinu musí být provozovatel krmivářského podniku obeznámen zejména se všemi stávajícími požadavky a omezeními stanovenými v nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a v nařízení o TSE (včetně zákazu krmení).

Příslušné orgány v členských státech mohou každopádně po vyhodnocení dotčených konkrétních činností rozhodnout, zda se vyžaduje registrace provozovatelů podle nařízení o hygieně krmiv. Registrace posiluje vnitrostátní systémy úředních kontrol v členských státech.

7.1.   Vedlejší produkty a potraviny, které již nejsou určeny k lidské potřebě, z potravinářského a nápojového průmyslu se zamýšleným užitím jako krmná surovina

7.1.1   Vedlejší produkty podle směrnice 2008/98/ES o odpadech (31)
  a o zrušení některých směrnic (známá jako rámcová směrnice o odpadech)

Hlavním využitím vedlejších produktů z potravinářského a nápojového průmyslu je krmivo pro zvířata. Ve výrobních procesech v mnoha odvětvích (např. při lisování olejnatých semen nebo výrobě cukru, škrobu a sladu) vznikají materiály, které se následně používají jako krmivo. Používání těchto materiálů jiného než živočišného původu jako krmiva je v souladu s cílem oběhového hospodářství, a zejména s hierarchií způsobů nakládání s odpady, která je stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic. Rámcová směrnice o odpadech zavádí ustanovení na ochranu životního prostředí a lidského zdraví a předchází nepříznivým dopadům vzniku odpadů a nakládání s nimi nebo je omezuje, a to tím, že snižuje celkové dopady využívání zdrojů a zvyšuje účinnost tohoto využívání.

Materiály, které nejsou ve výrobním procesu vyráběny záměrně, představují zbytky z výroby a mohou, ale nemusí být odpady. Zbytky z výroby mohou být považovány za vedlejší produkt, a nikoli za odpad pouze tehdy, pokud zbytky z výroby splňují kumulativní podmínky stanovené v čl. 5 odst. 1 rámcové směrnice o odpadech, tj. jsou vyráběny jako nedílná součást výrobního procesu a jejich další použití v krmivech je zákonné a jisté, bez dalšího zpracování mimo výrobní proces tohoto materiálu. Tyto vedlejší produkty, které budou použity v krmivu, proto představují krmné suroviny.

Rámcová směrnice o odpadech mimoto výslovně rozlišuje mezi odstraňováním a využitím, přičemž využití (včetně recyklace) má v hierarchií způsobů nakládání s odpady (článek 4 rámcové směrnice o odpadech) přednost před odstraněním a využitý produkt přestává být odpadem (jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 6 rámcové směrnice o odpadech).

Vedlejší produkty živočišného původu, včetně zpracovaných výrobků, upravené nařízením (ES) č. 1069/2009 (kromě těch, které jsou určeny ke spalování, skládkování nebo použití v zařízení na výrobu bioplynu nebo kompostování), jsou z oblasti působnosti rámcové směrnice o odpadech vyňaty v rozsahu, v jakém se na ně vztahují jiné právní předpisy Unie (článek 2 rámcové směrnice o odpadech).

Podrobné pokyny k výkladu rámcové směrnice o odpadech jsou uvedeny v těchto publikacích EK:

| — | Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (Pokyny k výkladu klíčových ustanovení směrnice 2008/98/ES o odpadech) (32) a |
| --- | --- |

—

Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (Pokyny k výkladu klíčových ustanovení směrnice 2008/98/ES o odpadech) (32) a

| — | sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu – Interpretační sdělení o odpadech a vedlejších produktech (33). |
| --- | --- |

—

sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu – Interpretační sdělení o odpadech a vedlejších produktech (33).

Je důležité, aby provozovatelé, kteří uvádějí výrobky na trh za účelem jejich vstupu do krmivového řetězce, jednoznačně označili výrobky, které jsou určeny pro použití jako krmivo, jelikož produkty, které se považují za „odpad“ nemohou v pozdější fázi znovu vstoupit do krmivového řetězce.

7.1.2   Hlavní právní povinnosti

Co se týká hlavních právních povinností provozovatelů krmivářských podniků, v čl. 4 odst. 1 nařízení o hygieně krmiv je stanoveno, že „provozovatelé krmivářských podniků zajistí, aby byly všechny jimi řízené fáze produkce, zpracování a distribuce prováděny v souladu s právními předpisy Společenství, s nimi slučitelnými vnitrostátními právními předpisy a správnou praxí. Zejména zajistí, aby splňovaly příslušné hygienické požadavky stanovené v tomto nařízení.“

Jak bylo uvedeno výše, mnoho druhů vedlejších produktů a potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, mohou provozovatelé krmivářských podniků případně použít v krmivovém řetězci. Provozovatelé krmivářských podniků musí zajistit, aby jejich činnosti a vedlejší produkty a potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě a jsou uváděny na trh, byly v souladu nejen s nařízením o hygieně krmiv, nýbrž také s ostatními příslušnými právními předpisy, jako je:

| — | nařízení (ES) č. 178/2002 (obecné potravinové právo), |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 178/2002 (obecné potravinové právo),

| — | nařízení (ES) č. 767/2009 o uvádění na trh a používání krmiv, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 767/2009 o uvádění na trh a používání krmiv,

| — | směrnice 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech (34), |
| --- | --- |

—

směrnice 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech (34),

| — | nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a nařízení (EU) č. 142/2011 (kterým se provádí nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) a |
| --- | --- |

—

nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a nařízení (EU) č. 142/2011 (kterým se provádí nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) a

| — | nařízení o TSE. |
| --- | --- |

—

nařízení o TSE.

Požadavky na označování a obchodní doklady během přepravy musí být proto v případě potřeby v souladu s výše uvedenými právními předpisy.

7.1.3   Potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě

Rámcová směrnice o odpadech byla změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/851, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech. V této směrnici je stanoveno, že látky, které nejsou tvořeny vedlejšími produkty živočišného původu, ani je neobsahují, a které mají být použity jako krmivo, jsou z oblasti působnosti rámcové směrnice o odpadech vyloučeny v rozsahu, v jakém se na ně vztahují jiné právní předpisy Unie, například nařízení (ES) č. 767/2009.

Co se týká použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, další podrobnější vodítko lze získat v Pokynech pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo, jejichž cílem je usnadnit použití některých potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo, a to potravin obsahujících produkty živočišného původu i těch, které je neobsahují. Tyto pokyny by měly příslušným vnitrostátním a místním orgánům a provozovatelům v rámci potravinového řetězce napomoci při uplatňování příslušných právních předpisů EU.

Oddíl 3.2.2 Pokynů pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo popisuje opatření ke zvyšování použití potravin jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo a mimo jiné se v něm navrhuje, aby maloobchodníci s potravinami nemuseli být za určitých okolností registrováni podle nařízení o hygieně krmiv.

Zvláštní pozornost je třeba věnovat také oddílu 1.3 zmíněných pokynů, obrázku 1: „Vývojový diagram od potravin ke krmivům“ (35), v němž je uveden podrobný popis toho, kdy může být výrobek dodán přímo krmivářskému podniku, nebo kdy v případě produktů živočišného produktu podléhá nejprve podmínkám stanoveným v nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

Obecná ustanovení upravující krmné suroviny jsou uvedena v části A přílohy nařízení (EU) č. 68/2013. Mnoho příkladů vedlejších produktů a zbytků z odvětví je uvedeno v části C zmíněné přílohy, zejména v kapitole 13.

V úvahu je třeba vzít také seznam materiálů, jejichž uvádění na trh nebo použití pro účely výživy zvířat je podle přílohy III nařízení (ES) č. 767/2009 omezeno nebo zakázáno.

7.2   Příklady provozovatelů, kteří mohou nebo nemusí být registrováni podle nařízení o hygieně krmiv

V závislosti na činnosti a dotčených provozech musí nebo nemusí být někteří provozovatelé registrováni podle nařízení o hygieně krmiv, a to v těchto případech:

7.2.1   Provozovatelé jiných než potravinářských podniků dodávající přímo nebo nepřímo část své produkce do krmivového řetězce, jejichž hlavní činností však není činnost v oblasti krmiv

Příklady:

| — | chemický průmysl: výroba síranu železnatého, organických kyselin, hydroxidu sodného nebo vápenatého k výrobě solí mastných kyselin |
| --- | --- |

—

chemický průmysl: výroba síranu železnatého, organických kyselin, hydroxidu sodného nebo vápenatého k výrobě solí mastných kyselin

| — | výroba bioethanolu: lihovarské výpalky, obilný protein |
| --- | --- |

—

výroba bioethanolu: lihovarské výpalky, obilný protein

| — | farmaceutický průmysl |
| --- | --- |

—

farmaceutický průmysl

| — | lom/těžba: nerosty |
| --- | --- |

—

lom/těžba: nerosty

| a) | Někteří výrobci nebo dodavatelé si nemusí být vždy vědomi toho, že by jejich výrobky nebo suroviny po prodeji mohly vstoupit do krmivového řetězce nepřímo. Jejich záměrem tudíž může, ale nemusí být uvedení krmiva na trh. To je obzvláště důležité u činností a/nebo provozů, které mají obvykle jen malou spojitost s krmivářským odvětvím a mohou uvádět na trh minimální část svých produktů (36), obvykle prostřednictvím zprostředkujících subjektů, kteří mohou kromě jiných možností směrovat tyto produkty do krmivového řetězce za účelem výroby doplňkových látek a/nebo krmných surovin. Například:






  — | První dodavatel některých produktů (37) (např. lom) se nemusí považovat za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci. Krmivový řetězec by začal až poté, co je daný produkt určen k použití pro výrobu krmiv. Například v případě zprostředkujícího subjektu, který uvádí na trh produkty pro výrobce doplňkových látek, musí být oba registrováni podle nařízení o hygieně krmiv. |
| --- | --- | --- |

a)

Někteří výrobci nebo dodavatelé si nemusí být vždy vědomi toho, že by jejich výrobky nebo suroviny po prodeji mohly vstoupit do krmivového řetězce nepřímo. Jejich záměrem tudíž může, ale nemusí být uvedení krmiva na trh. To je obzvláště důležité u činností a/nebo provozů, které mají obvykle jen malou spojitost s krmivářským odvětvím a mohou uvádět na trh minimální část svých produktů (36), obvykle prostřednictvím zprostředkujících subjektů, kteří mohou kromě jiných možností směrovat tyto produkty do krmivového řetězce za účelem výroby doplňkových látek a/nebo krmných surovin. Například:

—

První dodavatel některých produktů (37) (např. lom) se nemusí považovat za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci. Krmivový řetězec by začal až poté, co je daný produkt určen k použití pro výrobu krmiv. Například v případě zprostředkujícího subjektu, který uvádí na trh produkty pro výrobce doplňkových látek, musí být oba registrováni podle nařízení o hygieně krmiv.

| — | Dodavatel určitých chemických výrobků (38) (např. hydroxidu vápenatého a kyseliny máselné), které by mohly být později použity při výrobě doplňkových látek/krmných surovin (např. kalcium-butyrát) získaných jejich chemickou reakcí, nemusí být považován za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci. Krmivový řetězec by začal tehdy, jakmile je produkt určen k použití ve výrobě doplňkových látek/krmných surovin, tj. u výrobce doplňkové látky/krmné suroviny, který musí být registrován podle nařízení o hygieně krmiv. |
| --- | --- |

—

Dodavatel určitých chemických výrobků (38) (např. hydroxidu vápenatého a kyseliny máselné), které by mohly být později použity při výrobě doplňkových látek/krmných surovin (např. kalcium-butyrát) získaných jejich chemickou reakcí, nemusí být považován za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci. Krmivový řetězec by začal tehdy, jakmile je produkt určen k použití ve výrobě doplňkových látek/krmných surovin, tj. u výrobce doplňkové látky/krmné suroviny, který musí být registrován podle nařízení o hygieně krmiv.

| b) | Pokud však první dodavatel uvede výrobky na trh se záměrem použít je jako krmivo, včetně:






  — | doplňkových látek (podle nařízení (ES) č. 1831/2003), |
| --- | --- | --- |

b)

Pokud však první dodavatel uvede výrobky na trh se záměrem použít je jako krmivo, včetně:

—

doplňkových látek (podle nařízení (ES) č. 1831/2003),

| — | a/nebo krmných surovin (podle nařízení (ES) č. 767/2009), |
| --- | --- |

—

a/nebo krmných surovin (podle nařízení (ES) č. 767/2009),

musí být dodavatel registrován jako provozovatel krmivářského podniku podle nařízení o hygieně krmiv.

7.2.2   Potravinářská zařízení dodávající část své produkce do krmivového řetězce, jejichž hlavní činností však není činnost v oblasti krmiv

V těchto případech může, ale nemusí být záměrem potravinářského podniku vyrábět krmiva, v rámci části jeho činnosti (ve většině případů omezené, avšak s určitými výjimkami, jako jsou potravinářská zařízení pro extrakci rostlinných olejů) jsou však vyráběny vedlejší produkty živočišného a jiného než živočišného původu, jež se často používají v krmivářském průmyslu. Do krmivového řetězce mohou být dodány rovněž některé potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě (39).

S přihlédnutím k těmto kritériím lze ve větší či menší míře následně zaznamenat tyto typy situací:

| a) | Potravinářská zařízení (včetně maloobchodníků) dodávající vedlejší produkty živočišného původu (včetně potravin živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě) zařízením na zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají (40), jež je zpracují na krmné suroviny (41)

  K příkladům patří produkty pocházející:






  — | z jatek/bouráren/porcoven/masokombinátů |
| --- | --- | --- |

a)

Potravinářská zařízení (včetně maloobchodníků) dodávající vedlejší produkty živočišného původu (včetně potravin živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě) zařízením na zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají (40), jež je zpracují na krmné suroviny (41)

K příkladům patří produkty pocházející:

—

z jatek/bouráren/porcoven/masokombinátů

| — | z porcoven ryb |
| --- | --- |

—

z porcoven ryb

| — | z potravinářského průmyslu (odvětví cukrovinek, těstovin nebo výroby pizzy): výrobky obsahující vedlejší produkty živočišného původu, jako jsou vejce, mléko, maso nebo ryby, a/nebo potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě a které obsahují tyto vedlejší produkty živočišného původu |
| --- | --- |

—

z potravinářského průmyslu (odvětví cukrovinek, těstovin nebo výroby pizzy): výrobky obsahující vedlejší produkty živočišného původu, jako jsou vejce, mléko, maso nebo ryby, a/nebo potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě a které obsahují tyto vedlejší produkty živočišného původu

| — | od maloobchodníků, jako jsou řezníci a prodavači ryb |
| --- | --- |

—

od maloobchodníků, jako jsou řezníci a prodavači ryb

| — | ze supermarketů |
| --- | --- |

—

ze supermarketů

V tomto případě, kdy potravinářská zařízení dodávají produkty (42) k dalšímu zpracování zařízením na zpracování vedlejších produktů živočišného původu, nemusí být potravinářská zařízení považována za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci podle nařízení o hygieně krmiv. Krmivový řetězec by začal u zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu a/nebo bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají, jež vyrábí krmné suroviny a které by mělo být registrováno podle nařízení o hygieně krmiv.

| b) | Potravinářská zařízení (včetně maloobchodníků) dodávající potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, zpracovatelským zařízením, která je zpracují na krmné suroviny (43)

  Příklady:






  — | potravinářský průmysl (např. odvětví mražené zeleniny, konzervárenský průmysl, nápojový průmysl): potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě |
| --- | --- | --- |

b)

Potravinářská zařízení (včetně maloobchodníků) dodávající potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, zpracovatelským zařízením, která je zpracují na krmné suroviny (43)

Příklady:

—

potravinářský průmysl (např. odvětví mražené zeleniny, konzervárenský průmysl, nápojový průmysl): potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě

| — | pekárny: chléb (neobsahující produkty živočišného původu) |
| --- | --- |

—

pekárny: chléb (neobsahující produkty živočišného původu)

| — | supermarkety a ostatní maloobchodní prodejny: zelenina, ovoce atd. |
| --- | --- |

—

supermarkety a ostatní maloobchodní prodejny: zelenina, ovoce atd.

V tomto případě, kdy potravinářské zařízení (včetně maloobchodníků) dodává produkty (44) k dalšímu zpracování zpracovatelským zařízením, nemusí být potravinářské zařízení považováno za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci podle nařízení o hygieně krmiv. Krmivářský řetězec může začít u zpracovatelského zařízení, které vyrábí krmné suroviny a které by mělo být registrováno podle nařízení o hygieně krmiv.

| c) | Potravinářská zařízení (jiná než maloobchodníci) dodávající vedlejší produkty živočišného původu a/nebo získané produkty včetně bývalých/vyřazených potravin živočišného původu, které se již jako potraviny nepoužívají, provozovatelům krmivářských podniků (kromě zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu) (45)

  Příklady:






  — | Odchylka vztahující se na odvětví mléka a mléčných výrobků: mléko, mléčné výrobky a některé produkty získané z mléka uvedené v příloze X kapitole II oddíle 4 části II nařízení (EU) č. 142/2011 |
| --- | --- | --- |

c)

Potravinářská zařízení (jiná než maloobchodníci) dodávající vedlejší produkty živočišného původu a/nebo získané produkty včetně bývalých/vyřazených potravin živočišného původu, které se již jako potraviny nepoužívají, provozovatelům krmivářských podniků (kromě zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu) (45)

Příklady:

—

Odchylka vztahující se na odvětví mléka a mléčných výrobků: mléko, mléčné výrobky a některé produkty získané z mléka uvedené v příloze X kapitole II oddíle 4 části II nařízení (EU) č. 142/2011

V tomto případě, kdy potravinářská zařízení dodávají vedlejší produkty živočišného původu přímo provozovatelům krmivářských podniků k použití jako krmné suroviny, by provozovatelé potravinářských podniků měli být registrováni jako provozovatelé krmivářských podniků podle nařízení o hygieně krmiv spolu s registrací podle nařízení o vedlejších produktech živočišného původu (46).

Je-li provozovatel krmivářského podniku, jemuž jsou dodávány vedlejší produkty, výrobcem krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, musí být schválen rovněž podle nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

| d) | Potravinářská zařízení (jiná než maloobchodníci) dodávající vedlejší produkty a potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě (47), jiným provozovatelům krmivářských podniků než zpracovatelským zařízením
  Příklady:






  — | mlynářský průmysl: otruby, pšeničné otruby |
| --- | --- | --- |

d)

Potravinářská zařízení (jiná než maloobchodníci) dodávající vedlejší produkty a potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě (47), jiným provozovatelům krmivářských podniků než zpracovatelským zařízením

Příklady:

—

mlynářský průmysl: otruby, pšeničné otruby

| — | cukrovarnictví: řepné řízky |
| --- | --- |

—

cukrovarnictví: řepné řízky

| — | odvětví výroby bramborových lupínků: slupky z brambor |
| --- | --- |

—

odvětví výroby bramborových lupínků: slupky z brambor

| — | pivovarnictví: pivovarské mláto |
| --- | --- |

—

pivovarnictví: pivovarské mláto

| — | palírny: mokré lihovarské výpalky a sušená zrna a výpalky z destilace |
| --- | --- |

—

palírny: mokré lihovarské výpalky a sušená zrna a výpalky z destilace

| — | továrna na výrobu džusu: pomerančová dřeň |
| --- | --- |

—

továrna na výrobu džusu: pomerančová dřeň

V tomto případě by potravinářské zařízení mělo být považováno za provozovatele krmivářského podniku a mělo by být registrováno podle nařízení o hygieně krmiv, pokud jsou výrobky určeny k použití pro krmení zvířat orální cestou.

| e) | Jiní provozovatelé krmivářských podniků než zpracovatelská zařízení odebírající malá množství potravin (včetně potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě) jiného než živočišného původu od maloobchodníků s potravinami
  Příklady:






  — | Řemeslní výrobci krmiv, kteří odebírají potraviny jiného než živočišného původu od místních maloobchodníků s potravinami |
| --- | --- | --- |

e)

Jiní provozovatelé krmivářských podniků než zpracovatelská zařízení odebírající malá množství potravin (včetně potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě) jiného než živočišného původu od maloobchodníků s potravinami

Příklady:

—

Řemeslní výrobci krmiv, kteří odebírají potraviny jiného než živočišného původu od místních maloobchodníků s potravinami

Maloobchodník s potravinami registrovaný nebo schválený podle nařízení (ES) č. 852/2004, který uvádí potravinu jako takovou, v souladu s potravinovým právem, na trh pro provozovatele krmivářského podniku, který potravinu sbírá k přeměně na krmivo nebo ji přímo přemění na krmivo, nemusí být považován za provozovatele krmivářského podniku, a příslušné orgány proto nemusí vyžadovat registraci podle nařízení o hygieně krmiv. Potravinový řetězec pak začíná u provozovatele krmivářského podniku, který používá suroviny jako takové a vyrábí konečné krmné směsi a který by měl být registrován podle nařízení o hygieně krmiv.

Například provozovatelé krmivářských podniků, jako jsou drobní místní řemeslní výrobci krmiv pro zvířata v zájmovém chovu (vyrábějící psí sušenky), mohou tudíž rovněž pořizovat určité potraviny u maloobchodníků s potravinami se záměrem použít je jako krmné suroviny. Tito maloobchodníci s potravinami uvádějí na trh zboží určené k potravinářským účelům, jež je v tomto případě poté určeno k použití provozovatelem krmivářského podniku jako krmná surovina, a to vždy s přihlédnutím ke stávajícím ustanovením a omezením obsaženým v právních předpisech, jelikož lze zaručit bezpečnost a dohledatelnost a příslušné orgány mohou snadno získat úplnou znalost o všech provozovatelích.

| — | Zemědělci odebírající potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, od místních maloobchodníků s potravinami |
| --- | --- |

—

Zemědělci odebírající potraviny jiného než živočišného původu, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, od místních maloobchodníků s potravinami

V čl. 5 odst. 6 nařízení o hygieně krmiv je stanoveno, že zemědělec odebírá a používá krmivo pouze z provozů, které jsou registrovány nebo schváleny v souladu s nařízením o hygieně krmiv. V případě, kdy maloobchodníci s potravinami prodávají výrobek jako krmivo, by se měli považovat za provozovatele krmivářských podniků a být registrováni podle nařízení o hygieně krmiv, jelikož je třeba mít za to, že dodávají krmnou surovinu (bývalou/vyřazenou potravinu, která se již jako potravina nepoužívá) přímo k použití ke krmení zvířat v hospodářství orální cestou.

7.2.3   Zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu a jiná zpracovatelská zařízení dodávající krmivo provozovatelům krmivářských podniků

Příklady:

| — | Výroba zpracovaných živočišných bílkovin, živočišných tuků atd. |
| --- | --- |

—

Výroba zpracovaných živočišných bílkovin, živočišných tuků atd.

| — | Výroba krmných surovin z potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě (chléb, keksy, pekařské výrobky, těstoviny atd.) |
| --- | --- |

—

Výroba krmných surovin z potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě (chléb, keksy, pekařské výrobky, těstoviny atd.)

| — | Zpracování krmné suroviny z jiné krmné suroviny: výroba siláže z pomerančové dřeně |
| --- | --- |

—

Zpracování krmné suroviny z jiné krmné suroviny: výroba siláže z pomerančové dřeně

V tomto případě by zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu a bývalých/vyřazených potravin, které se již jako potraviny nepoužívají, dodávající krmné suroviny provozovatelům krmivářských podniků měla být registrována podle nařízení o hygieně krmiv.

8.   ČASTO KLADENÉ OTÁZKY – PROVOZOVATELÉ KRMIVÁŘSKÝCH PODNIKŮ

Otázka č. 1

„Mám hospodářství zaměřující se na chov dobytka. Vyrábím si vlastní krmivo z obilovin, které sklízím na svých pozemcích. Při výrobě tohoto krmiva používám rovněž výrobky obsahující doplňkové látky. Musím splňovat požadavky stanovené v příloze II nařízení (ES) č. 183/2005?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Mnoho krmiv obsahuje doplňkové látky a je důležité zaměřit se na to, jak je výrobek uváděn na trh. Všechna krmiva musí být uváděna na trh podle nařízení (ES) č. 767/2009 nebo nařízení (ES) č. 1831/2003.

V případě používání výrobků uvedených na trh jako „doplňková látka“ nebo „premixy“ musí zemědělci dodržovat přílohu II nařízení o hygieně krmiv, s výjimkou použití „doplňkových látek k silážování“ nebo „premixů doplňkových látek k silážování“.

Použití „doplňkových krmiv“ nevyžaduje dodržování přílohy II nařízení o hygieně krmiv.

Hranice mezi premixy a doplňkovými krmivy je vymezena v čl. 8 odst. 1 – obsah doplňkových látek – nařízení (ES) č. 767/2009 ze dne 13. července 2009 o uvádění na trh a používání krmiv.

„Aniž jsou dotčeny podmínky použití stanovené v příslušném právním předpise, kterým se povoluje daná doplňková látka, nesmějí krmné suroviny a doplňkové krmivo obsahovat úrovně doplňkových látek, které více než stonásobně nebo v případě kokcidiostatik a histomonostatik více než pětinásobně překračují příslušný stanovený maximální obsah v kompletním krmivu.“

Otázka č. 2

Otázka č. 2

„Mám hospodářství zaměřující se na chov dobytka. Vyrábím si vlastní krmivo z obilovin, které sklízím na svých pozemcích. Při výrobě tohoto krmiva používám rovněž doplňkové látky/premixy. Měl bych své hospodářství zaregistrovat, či nikoli? Které přílohy bych měl dodržovat? Mám požádat o schválení v souladu s nařízením (ES) č. 183/2005?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Hospodářství vyrábějící krmivo ke krmení svých zvířat musí být registrována podle nařízení o hygieně krmiv a v tomto případě dodržují přílohu I, přílohu II a přílohu III nařízení o hygieně krmiv.

Při výrobě krmné suroviny a krmných směsí (doplňkového krmiva nebo kompletního krmiva) na úrovni prvovýroby se použije příloha I a správná zemědělská praxe. Pokud hospodářství používá při výrobě krmiv k použití ve vlastním hospodářství doplňkové látky (s výjimkou doplňkových látek k silážování) nebo premixy, použije se příloha II a systémy založené na HACCP.

Při krmení zvířat určených k produkci potravin musí zemědělci dodržovat rovněž ustanovení přílohy III.

Hospodářství, která pro výhradní požadavky vlastních hospodářství vyrábějí krmné směsi s použitím doplňkových látek nebo premixů obsahujících doplňkové látky uvedené v příloze IV kapitole 3 nařízení o hygieně krmiv, zajistí, aby je schválily příslušné orgány.

Otázka č. 3

Otázka č. 3

„Jsem rybář vyrábějící rybí návnady pro místní rybáře v okolí mé vesnice. Jsem provozovatelem krmivářského podniku?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Má se za to, že rybářské návnady, které mají být rozptýlené, aby přilákaly ryby do určité oblasti (často nazývané pozemní návnady), spadají do definice krmiv, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 178/2002.

Výrobce těchto pozemních návnad je třeba považovat za provozovatele krmivářských podniků a musí být registrováni v souladu s nařízením o hygieně krmiv. V případě „soukromé domácí výroby“ pozemních návnad, které mají být použity k rybolovu pro soukromou domácí spotřebu, jsou však výrobci od požadavku na registraci podle čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení o hygieně krmiv osvobozeni.

Rybí návnady, které jsou určeny k připevnění na rybářský háček, a jejichž účelem tudíž není uspokojení nutričních požadavků zvířete, by se však neměly považovat za krmivo.

To je rovněž v souladu s právními předpisy Unie, a to s ohledem na odkaz v článku 18 nařízení o vedlejších produktech živočišného původu na larvy a červy pro rybí návnady v souvislosti s krmením zvířat (48) a ustanovení přílohy X kapitoly III nařízení (EU) č. 142/2011.

48

Otázka č. 4

Otázka č. 4

„Vlastním kafilérii. U provozovatelů potravinářských podniků pořizuji výrobky pro výrobu krmných surovin, které poté prodávám výrobcům krmných směsí. Moji dodavatelé však označují výrobky, které nakupuji, jako odpad. Je toto označení používané dodavatelem přijatelné?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Nikoli. Vedlejší produkty živočišného původu smíchané s odpadem a označené jako odpad nelze použít ke krmení hospodářských zvířat. Vedlejší produkty živočišného původu lze v souladu s právními předpisy týkajícími se vedlejších produktů živočišného původu použít pouze k výrobě některých technických výrobků, nebo musí být odstraněny jako odpad.

Za účelem výroby krmiv pro hospodářská zvířata může potravinářské zařízení (například jatka) dodávat zařízení na zpracování vedlejších produktů živočišného původu pouze vedlejší produkty živočišného původu kategorie 3. V tomto případě se nepoužije rámcová směrnice o odpadech.

Tyto produkty živočišného původu by proto měly být označeny v souladu s požadavky stanovenými v příloze VIII nařízení (ES) č. 142/2011 a v příloze V nařízení (ES) č. 999/2001.

V příloze II nařízení o hygieně krmiv je v oddíle „VÝROBA“ bodu 8 rovněž stanoveno: „Na označení výrobků musí být jasně uvedeno, zda jsou určeny k použití jako krmivo nebo pro jiné účely. Pokud je deklarováno, že určitá šarže výrobku není určena k použití jako krmivo, nesmí provozovatel tuto deklaraci v pozdější fázi řetězce následně změnit.“

„Na označení výrobků musí být jasně uvedeno, zda jsou určeny k použití jako krmivo nebo pro jiné účely. Pokud je deklarováno, že určitá šarže výrobku není určena k použití jako krmivo, nesmí provozovatel tuto deklaraci v pozdější fázi řetězce následně změnit.“

S ohledem na bezpečnost a integritu potravinového řetězce je třeba vyloučit, aby potraviny, které již nejsou určeny k lidské spotřebě a jsou uváděny na trh jako odpad, vstupovaly do krmivového řetězce (49). Provozovatelé krmivářských podniků proto nemohou použít tyto výrobky při výrobě krmiv ve svých provozech.

49

Otázka č. 5

Otázka č. 5

„Mám krmivářský podnik. Podle doporučení příslušných orgánů v mé zemi musím nakupovat výrobky od výrobců krmiv nebo potravin, kteří jsou registrováni nebo schváleni podle nařízení (ES) č. 183/2005. Když však pořizuji některé výrobky od společnosti v jiném členském státě a požaduji doklad o tom, že tato společnost je registrována podle zmíněného nařízení, je mi sděleno, že to není nutné, jelikož na vnitrostátní úrovni je již registrována podle nařízení (ES) č. 1069/2009 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu).“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Platí registrace a/nebo schválení podle obou nařízení. Členské státy mohou přijmout praktická opatření (např. jediné číslo registrace/schválení, či nikoli, jeden seznam odkazující na akty, nebo dva zvláštní seznamy).

Registraci podle jiných právních předpisů EU týkajících se krmivářského odvětví a registraci podle nařízení o hygieně krmiv lze spojit, pokud jsou dodržena příslušná pravidla pro každý registrační systém a členský stát se rozhodne provozovat tento společný registrační systém.

Otázka č. 6

Otázka č. 6

„Mám krmivářský podnik vyrábějící syrové krmivo pro zvířata v zájmovém chovu (50). Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu může obsahovat produkty jako syrové maso (včetně drobů, kostí a tuku) nebo ovoce a zeleninu, rostlinné oleje, olivové oleje atd.

Jako provozovatel krmivářského podniku musím být na druhé straně registrován (nebo schválen) podle nařízení (ES) č. 183/2005 jako každý výrobce krmiv pro zvířata určená k produkci potravin i pro zvířata neurčená k produkci potravin. Měl bych se zaregistrovat podle nařízení (ES) č. 1069/09 (článek 24), nebo nařízení (ES) č. 183/2005?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Platí registrace a/nebo schválení podle obou nařízení.

Měl byste být schválen podle čl. 24 odst. 1 písm. e) nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a registrován podle článku 9 nařízení o hygieně krmiv.

Jako výrobce krmiv pro zvířata v zájmovém chovu byste měl věnovat pozornost rovněž požadavkům na sledovatelnost stanoveným v článcích 21 a 22, vlastním kontrolám stanoveným v článku 28 a plánu HACCP podle článku 29 nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

Členské státy mohou přijmout praktická opatření (např. jediné číslo registrace/schválení, či nikoli, jeden seznam odkazující na akty, nebo dva zvláštní seznamy). Všechny činnosti, které provozovatelé krmivářských podniků provádějí, musí být podrobně popsány a musí být zajištěno, že provoz splňuje požadavky stanovené v nařízení o hygieně krmiv.

Otázka č. 7

Otázka č. 7

„Mám internetový obchod. Dovážím krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a prodávám je přímo majitelům těchto zvířat. Vztahuje se na mě pojem „maloobchodní prodej“ uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 183/2005?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Vzhledem k tomu, že neexistují konkrétní ustanovení o internetovém prodeji, pokud jde o hygienu krmiv, není důvod domnívat se, že internetový prodej nespadá do maloobchodního prodeje krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 písm. e) nařízení o hygieně krmiv. Jedná se pouze o jeden z mnoha obchodních modelů, kdy se s krmivy manipuluje a skladují se v místě prodeje nebo dodání konečným uživatelům. Jinými slovy, co se týká krmiv pro zvířata v zájmovém chovu prodávaných na internetu přímo konečnému uživateli (majiteli takovéhoto zvířete), nařízení o hygieně krmiv není přímo použitelné.

O použití nařízení o hygieně krmiv nerozhoduje kvalifikace maloobchodníka podle různých fází podnikatelské činnosti („maloobchodník s krmivy pro zvířata v zájmovém chovu“ nebo „dovozce“), nýbrž samotná činnost. V čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení o hygieně krmiv je výslovně stanoveno, že se toto nařízení vztahuje na dovoz krmiv ze třetích zemí a vývoz krmiv do třetích zemí. Proto i v případě maloobchodníka s krmivy pro zvířata v zájmovém chovu, jehož činnost je z oblasti působnosti nařízení podle čl. 2 odst. 2 písm. e) vyňata, musí tento obchodník dodržovat nařízení o hygieně krmiv s ohledem na dovoz krmiv pro zvířata v zájmovém chovu.

Vynětí z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv však neznamená, že se na krmiva uváděná na trh nevztahují jiné požadavky, například na označování krmiv.

Pokud na druhou stranu činnost v rámci internetového prodeje zahrnuje prodej krmiv nejen konečným uživatelům, nýbrž také prodej krmiv jiným zařízením, použije se nařízení o hygieně krmiv.

Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu může být do Unie dovezeno pouze tehdy, pokud zásilka splňuje všechna ustanovení právních předpisů týkajících se vedlejších produktů živočišného původu.

Otázka č. 8

Otázka č. 8

„Mám obchod se zvířaty v zájmovém chovu a prodávám krmiva pro tato zvířata. Současně však prodávám rovněž malá množství krmiv pro druhy zvířat určené k produkci potravin, jako jsou králíci nebo kuřata, spotřebitelům, kteří chovají tato zvířata pro soukromou domácí spotřebu. Jelikož je maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 183/2005 vyňat, domnívám se, že se nemusím registrovat.“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu skutečně nespadá do oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv. Například králíky a kuřata však nelze považovat za zvířata v zájmovém chovu, maloobchodní prodej tohoto krmiva není z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv vyňat, obchod se zvířaty v zájmovém chovu by proto měl být s ohledem na tuto činnost registrován nejméně podle čl. 9 odst. 2.

Otázka č. 9

Otázka č. 9

„Jsem veterinární lékař provozující nemocnici pro zvířata. Současně svým zákazníkům nabízím rovněž zvláštní výrobky pro výživu zvířat. Musím být registrován podle nařízení o hygieně krmiv?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Výroba a/nebo prodej krmiv pro zvířata určená k produkci potravin a výroba krmiv pro zvířata v zájmovém chovu spadají do oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv a s ohledem na tyto činnosti musí být veterinární ordinace nebo klinika registrována nebo případně schválena podle nařízení o hygieně krmiv.

Prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu se považuje za maloobchodní činnost, a proto by do oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv nespadal. Například králíci a kuřata se však za zvířata v zájmovém chovu nepovažují. Maloobchodní prodej těchto krmiv není z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv vyňat, tato činnost musí být proto registrována nebo případně schválena podle nařízení o hygieně krmiv.

9.   ČASTO KLADENÉ OTÁZKY – PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY

ČASTO KLADENÉ OTÁZKY – PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY

Otázka č. 10

Otázka č. 10

„Jak by se mělo vykládat ustanovení čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 183/2005 – schvalování výroby premixů (51)?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

V čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení o hygieně krmiv je stanoveno:

„Provozovatelé krmivářských podniků zajistí, aby jimi řízené provozy spadající do působnosti tohoto nařízení byly schváleny příslušným orgánem v případě... výroby nebo uvádění na trh premixů připravených s použitím doplňkových látek v krmivech uvedených v příloze IV kapitole 2 tohoto nařízení.“

Vyskytují se proto tři typy situací:

| — | provozovatel krmivářského podniku vyrábí premixy a uvádí je na trh, |
| --- | --- |

—

provozovatel krmivářského podniku vyrábí premixy a uvádí je na trh,

| — | provozovatel krmivářského podniku uvádí premixy na trh, |
| --- | --- |

—

provozovatel krmivářského podniku uvádí premixy na trh,

| — | provozovatel krmivářského podniku vyrábí premixy. |
| --- | --- |

—

provozovatel krmivářského podniku vyrábí premixy.

Poslední případ je relevantní pouze tehdy, pokud výrobce premixů pracuje na základě objednávky jiného provozovatele krmivářského podniku nebo výrobce používá premixy pouze ve vlastním zařízení. Výroba premixů pro interní použití je obzvláště relevantní v případě doplňkových látek, které lze použít k výrobě krmných směsí pouze ve formě premixu.

Všichni výrobci premixů obsahujících doplňkové látky uvedené v příloze IV kapitole 2 jak pro vlastní použití, tak i k uvádění na trh potřebují pro tuto činnost schválení.

Otázka č. 11

Otázka č. 11

„Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu poskytované potravinovým bankám. V posledních letech se zvýšilo darování krmiv pro zvířata v zájmovém chovu potravinovým bankám ze strany supermarketů s cílem pomoci lidem v obtížných situacích, kteří vlastní zvířata v zájmovém chovu. Potravinové banky jsou zprostředkovateli při distribuci těchto výrobků, které jsou dotčeným osobám obvykle prodávány za symbolickou cenu. Darování se týká mnoha různých výrobků, aniž by mezi nimi existovala jakákoli spojitost (různé velikosti, různé značky atd.). Spadá tato činnost do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 183/2005 a měla by se vyžadovat dohledatelnost i v případech darování krmiva pro zvířata v zájmovém chovu supermarketem pro potravinovou banku?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Podle čl. 2 odst. 2 písm. e) se nařízení o hygieně krmiv na maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu nevztahuje.

Lze mít za to, že dodávky krmiv pro zvířata v zájmovém chovu ze supermarketů (a od jiných maloobchodníků) potravinovým bankám představují maloobchodní činnost podle vnitrostátních právních předpisů, a jsou proto z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv vyňaty.

Podle čl. 2 odst. 3 nařízení o hygieně krmiv však členské státy mohou stanovit pravidla a pokyny upravující činnosti, které jsou z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv vyňaty.

Obecné požadavky na sledovatelnost stanovené v článku 18 nařízení (ES) č. 178/2002 (obecné potravinové právo) (52) se však vztahují na všechny činnosti, které souvisejí mimo jiné se všemi fázemi distribuce krmiv, včetně distribuce krmiv pro zvířata v zájmovém chovu ze supermarketů potravinovým bankám. Posledně uvedené ustanovení vytyčuje pouze cíl, jehož má být dosaženo, a nikoli způsoby jeho dosažení; jako takové poskytuje dostatečnou flexibilitu k přijetí praktického přístupu. Aby byly splněny požadavky na sledovatelnost, musí organizace, které se podílejí na této formě distribuce, uchovávat záznamy o místě původu krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, a pokud poskytují tato krmiva jiné organizaci, musí rovněž zdokumentovat, komu bylo krmivo pro zvířata v zájmovém chovu distribuováno. Sledovatelnost by neměla představovat problém u balených krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, členské státy však musí případně věnovat pozornost krmivům pro zvířata v zájmovém chovu prodávaným jako volně ložená.

52

Další informace jsou uvedeny v pokynech k provádění článků 11, 12, 14, 17, 18, 19 a 20 nařízení (ES) č. 178/2002 o obecném potravinovém právu (53).

53

V případě jiných krmiv pro zvířata v zájmovém chovu než zpracovaných krmiv, která v souladu s čl. 3 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 142/2011 dosáhnou konečného bodu výrobního řetězce vedlejších produktů živočišného původu, musí potravinová banka podléhat schválení podle čl. 24 odst. 1 písm. i) nebo j) nařízení (ES) č. 1069/2009.

Otázka č. 12

Otázka č. 12

„Jak lze uvážit registraci dočasného skladu krmiv pro zvířata v zájmovém chovu podle nařízení o hygieně krmiv?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

V čl. 2 odst. 2 písm. e) nařízení o hygieně krmiv je stanoveno: „Toto nařízení se nevztahuje na: maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu.“

Toto nařízení se nevztahuje na: maloobchodní prodej krmiv pro zvířata v zájmovém chovu.

Jelikož dočasné sklady lze považovat za maloobchodní zařízení v širším smyslu definice uvedené v čl. 3 bodě 7 nařízení (ES) č. 178/2002, lze vyvodit závěr, že dočasné sklady krmiv pro zvířata v zájmovém chovu jsou obecně z oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv vyňaty, a nepodléhají proto registraci ze strany příslušných orgánů.

Co se však týká dočasného skladování krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, nařízení o hygieně krmiv stanoví požadavky, které je třeba vzít v úvahu, jelikož skladování spadá do oblasti působnosti nařízení o hygieně krmiv, například:

| — | oddíl „SKLADOVÁNÍ A PŘEPRAVA“ v příloze II obsahuje požadavky týkající se skladování krmiv, a dočasné sklady krmiv pro zvířata v zájmovém chovu proto představují provozy manipulující s výrobky, které se považují za krmivo, a bez registrace u příslušného orgánu je nelze provozovat. |
| --- | --- |

—

oddíl „SKLADOVÁNÍ A PŘEPRAVA“ v příloze II obsahuje požadavky týkající se skladování krmiv, a dočasné sklady krmiv pro zvířata v zájmovém chovu proto představují provozy manipulující s výrobky, které se považují za krmivo, a bez registrace u příslušného orgánu je nelze provozovat.

Dočasný sklad v rámci velkoobchodních operací, které jsou fyzicky omezeny na přepravu a skladování, musí být registrován. Pokud velkoobchodní činnosti zahrnují více než jen skladování a přepravu (např. přebalení), dočasné skladování krmiv pro zvířata v zájmovém chovu vyžaduje, aby byly provozy registrovány v souladu s čl. 9 odst. 2.

S ohledem na čl. 2 odst. 2 písm. e) však dočasné sklady krmiv pro zvířata v zájmovém chovu provozované maloobchodními prodejnami, na něž se nařízení o hygieně krmiv nevztahuje, nepodléhají registraci, mohou se však na ně vztahovat ustanovení čl. 24 odst. 1 písm. i) nebo j) nařízení (ES) č. 1069/2009.

Otázka č. 14

Otázka č. 14

„Jsem vlastníkem skladovacího zařízení, které pro třetí strany skladuje doplňkové látky uvedené v příloze IV kapitole 1 a premixy obsahující doplňkové látky uvedené v příloze IV kapitole 2 nařízení (ES) č. 183/2005. Měl bych být schválen podle článku 10 nařízení (ES) č. 183/2005?“

ODPOVĚĎ

ODPOVĚĎ

Nikoli. V čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení o hygieně krmiv se vyžaduje, aby provozy, které provádějí činnosti v oblasti „výroby nebo uvádění na trh doplňkových látek, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1831/2003, nebo produktů, na které se vztahuje směrnice 82/471/EHS, a uvedených v příloze IV kapitole 1 tohoto nařízení“ a „premixů připravených s použitím doplňkových látek v krmivech uvedených v příloze IV kapitole 2 tohoto nařízení“, podléhaly schválení. Za činnost týkající se „uvádění na trh“ však odpovídá vlastník výrobků (výrobce a/nebo zprostředkovatel). Vlastník výrobků musí být proto schválen podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a skladovací zařízení musí být registrována podle čl. 9 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv.

Stejně tak musí být podle čl. 9 odst. 2 nařízení o hygieně krmiv registrovány dopravní společnosti, které výrobky pouze přepravují. Požadavek na schválení není nutný.

10.   POKYNY PRO SPRÁVNOU PRAXI

POKYNY PRO SPRÁVNOU PRAXI

Je třeba podporovat vypracovávání, šíření a využívání vnitrostátních pokynů i pokynů Společenství pro správnou praxi. Tyto pokyny však mohou provozovatelé krmivářských podniků používat dobrovolně.

Ve spolupráci s členskými státy byly vypracovány zásady pro vypracování pokynů Společenství pro správnou praxi (54).

54

Tyto pokyny Společenství pro správnou praxi byly vypracovány v souladu s článkem 22 nařízení o hygieně krmiv. Jejich obsah je v celé EU použitelný pro odvětví, na něž se pokyny vztahují, a jsou vhodné jako vodítko při dodržování hygienických požadavků a požadavků systému HACCP stanovených v nařízení o hygieně krmiv.

10.1.   Pokyny EU (55)

Pokyny EU

55

Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat posoudil tyto pokyny Společenství pro správnou praxi:

| — | Název: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (Příručka Společenství pro správnou praxi pro odvětví průmyslové výroby krmných směsí a premixů v EU pro zvířata určená k produkci potravin) (56) – Příručka pro evropské výrobce krmiv
  Autor: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, Evropská federace výrobců krmných směsí) |
| --- | --- |

—

Název: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (Příručka Společenství pro správnou praxi pro odvětví průmyslové výroby krmných směsí a premixů v EU pro zvířata určená k produkci potravin) (56) – Příručka pro evropské výrobce krmiv

56

Autor: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, Evropská federace výrobců krmných směsí)

57

| — | Název: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (Pokyny Společenství pro správnou praxi pro provozovatele přísad v krmivech a premixů) (58)

  Autor: FAMI-QS – European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) |
| --- | --- |

—

Název: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (Pokyny Společenství pro správnou praxi pro provozovatele přísad v krmivech a premixů) (58)

58

Autor: FAMI-QS – European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59)

59

| — | Název: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (Pokyny Společenství pro správnou praxi pro výrobu bezpečných krmiv pro zvířata v zájmovém chovu) (60)

  Autor: European Pet Food Industry Federation (61) |
| --- | --- |

—

Název: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (Pokyny Společenství pro správnou praxi pro výrobu bezpečných krmiv pro zvířata v zájmovém chovu) (60)

60

Autor: European Pet Food Industry Federation (61)

61

| — | Název: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (Evropská příručka správné praxe při průmyslové výrobě bezpečných krmiv) (62)

  Autor:






  — | Starch Europe (63) |
| --- | --- | --- |

—

Název: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (Evropská příručka správné praxe při průmyslové výrobě bezpečných krmiv) (62)

62

Autor:

—

Starch Europe (63)

63

| — | Odvětví olejů a proteinové moučky v EU (FEDIOL) (64) |
| --- | --- |

—

Odvětví olejů a proteinové moučky v EU (FEDIOL) (64)

64

| — | Evropská rada pro bionaftu (EBB) (65) |
| --- | --- |

—

Evropská rada pro bionaftu (EBB) (65)

65

| — | ve spolupráci s Evropskou certifikací bezpečnosti složek krmiv (EFISC) (66). |
| --- | --- |

—

ve spolupráci s Evropskou certifikací bezpečnosti složek krmiv (EFISC) (66).

66

Odvětvové referenční dokumenty:

| — | The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Výroba bezpečných krmných surovin ze zpracování škrobu) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Výroba bezpečných krmných surovin ze zpracování škrobu)

| — | The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Výroba bezpečných krmných surovin lisováním olejnatých semen a rafinací rostlinných olejů) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Výroba bezpečných krmných surovin lisováním olejnatých semen a rafinací rostlinných olejů)

| — | The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Výroba bezpečných krmných surovin ze zpracování bionafty) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Výroba bezpečných krmných surovin ze zpracování bionafty)

| — | Kontrolní seznam pro audit v souvislosti se salmonelou |
| --- | --- |

—

Kontrolní seznam pro audit v souvislosti se salmonelou

| — | Informativní přehled o salmonele |
| --- | --- |

—

Informativní přehled o salmonele

| — | Název: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (Evropská příručka správné hygienické praxe pro sběr, skladování a přepravu obilovin, olejnatých semen, bílkovinných plodin, ostatních rostlinných produktů a výrobků z nich získaných a pro obchod s nimi) (67)

  Autor:






  — | Evropská asociace obchodu s obilovinami, rýží, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, oleji a tuky a dodávkami pro zemědělství (COCERAL) (68) |
| --- | --- | --- |

—

Název: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (Evropská příručka správné hygienické praxe pro sběr, skladování a přepravu obilovin, olejnatých semen, bílkovinných plodin, ostatních rostlinných produktů a výrobků z nich získaných a pro obchod s nimi) (67)

67

Autor:

—

Evropská asociace obchodu s obilovinami, rýží, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, oleji a tuky a dodávkami pro zemědělství (COCERAL) (68)

68

| — | Evropská zemědělská družstva (COGECA) (69) |
| --- | --- |

—

Evropská zemědělská družstva (COGECA) (69)

69

| — | Evropská asociace profesionálních přístavních skladovatelů volně ložených zemědělských komodit v Evropské unii (UNISTOCK) (70) |
| --- | --- |

—

Evropská asociace profesionálních přístavních skladovatelů volně ložených zemědělských komodit v Evropské unii (UNISTOCK) (70)

70

Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat pokyny pravidelně přezkoumává ve spolupráci se zúčastněnými subjekty a jinými zainteresovanými stranami.

10.2.   Vnitrostátní pokyny

Vnitrostátní pokyny

Komise zřídila rejstřík vnitrostátních pokynů pro správnou praxi (71) s cílem zpřístupnit je členským státům a provozovatelům krmivářských a potravinářských podniků.

71

---

(1)  Úř. věst. L 35, 8.2.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

(4)  Další informace o nařízení (ES) č. 178/2002 (včetně zvláštních pokynů) jsou k dispozici na internetových stránkách Komise s použitím tohoto odkazu:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

(5)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

5

(6)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  S účinkem ode dne 14. prosince 2019 se nařízení (ES) č. 882/2004 zrušuje a nahrazuje nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 229, 1.9.2009, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 54, 26.2.2011, s. 1.

10

(11)  V rámci nařízení o hygieně krmiv.

11

(12)  Úř. věst. L 29, 30.1.2013, s. 1.

12

(13)  Sdělení Komise 2018/C 133/02 (Úř. věst. C 133, 16.4.2018, s. 2).

13

(14)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 183, 12.7.2009, s. 51.

15

(16)  Příslušné orgány mohou v souladu s článkem 18 nařízení o vedlejších produktech živočišného původu udělit určitou výjimku ze zákazu krmení kožešinových zvířat některými materiály kategorie 2 a některými odpady ze stravovacích zařízení.

16

(17)  Viz oddíl 4.2 těchto pokynů.

17

(18)  V čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2009 se uvádí, že se požadavky stanovené v článku 15 nařízení (ES) č. 178/2002 použijí obdobně na krmivo pro zvířata neurčená k produkci potravin.

18

(19)  Článkem 146 nařízení (EU) 2017/625, které s účinkem ode dne 14. prosince 2019 nařízení (ES) č. 882/2004 zrušuje.

19

(20)  Viz oddíl 6.2 těchto pokynů.

20

(21)  Nařízení Komise (EU) č. 225/2012 ze dne 15. března 2012, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005, pokud jde o schvalování provozů, které uvádějí na trh výrobky získané z rostlinných olejů a směsné tuky k použití v krmivech, a pokud jde o zvláštní požadavky na výrobu, skladování a přepravu olejů, tuků a výrobků z nich získaných a na zkoušení obsahu dioxinů v nich (Úř. věst. L 77, 16.3.2012, s. 1).

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 3).

22

(23)  Nařízení Komise (ES) č. 141/2007 ze dne 14. února 2007 o požadavku na schvalování provozoven, které vyrábějí nebo uvádějí na trh doplňkové látky náležející do kategorie kokcidiostatik a histomonostatik, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005 (Úř. věst. L 43, 15.2.2007, s. 9).

23

(24)  Nařízení Komise (EU) 2015/786 ze dne 19. května 2015, kterým se definují kritéria přípustnosti pro dekontaminační postupy používané na produkty určené ke krmení zvířat, jak stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES (Úř. věst. L 125, 21.5.2015, s. 10).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en

25

(26)  „Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství“ (COM(2015) 614 final).

26

(27)  V čl. 5 odst. 6 nařízení o hygieně krmiv se stanoví, že „provozovatelé krmivářských podniků a zemědělci odebírají a používají krmivo pouze z provozů, které jsou registrovány a schváleny v souladu s tímto nařízením“.

27

(28)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

28

(29)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

29

(30)  Jenž se v této fázi dosud nepovažuje za „krmivo“.

30

(31)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/851 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 109).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059

33

(34)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května2002 o nežádoucích látkách v krmivech (Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10).

34

(35)  Na základě změn podle směrnice (EU) 2018/851, na kterou se odkazuje v prvním odstavci oddílu 7.1.3, již nejsou zvláštní podmínky uvedené ve vývojovém diagramu relevantní.

35

(36)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

36

(37)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

37

(38)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

38

(39)  Viz Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo. Ustanovení týkající se omezení produktů živočišného původu ve výživě zvířat jsou obsažena v nařízení o vedlejších produktech živočišného původu a v nařízení Komise (EU) č. 142/2011. Ustanovení týkající se zákazu krmení jsou obsažena v článku 7 a v příloze IV nařízení o TSE.

39

Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo

(40)  Schválené podle článku 24 nařízení o vedlejších produktech živočišného původu.

40

(41)  Pokud jde o podmínky použití, viz kapitola 4 sdělení Komise – Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

41

Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo

(42)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

42

(43)  Pokud jde o podmínky použití, viz kapitola 3 sdělení Komise – Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

43

Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo

(44)  Jež se v této fázi dosud nepovažují za „krmivo“.

44

(45)  Pokud jde o podmínky použití, viz kapitola 4 sdělení Komise – Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

45

Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo

(46)  V souladu s odchylkami stanovenými v příloze X oddíle 4 části II nařízení (EU) č. 142/2011, pokud to příslušné orgány povolí.

46

(47)  Pokud jde o podmínky použití, viz kapitola 3 sdělení Komise – Pokyny pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

47

(48)  Souhrnná zpráva Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva ze zasedání ve dnech 17.–18. prosince 2009 – bod 6. AOB.

48

(49)  Souhrnná zpráva Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva ze zasedání ve dnech 19./20. května 2014 – bod A.06.

49

(50)  Viz podrobné vysvětlení v oddíle 4.3 Pokynů pro použití potravin, které již nejsou určeny k lidské spotřebě, jako krmivo.

50

(51)  Bod A.09 souhrnné zprávy Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva ze zasedání, které se konalo v Bruselu ve dnech 15. září 2014–16. září 2014 (oddíl týkající s výživy zvířat).

51

(52)  V čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 767/2009 je uvedeno, že se požadavky stanovené v článku 18 a 20 nařízení (ES) č. 178/2002 a v čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 183/2005 vztahují obdobně na krmiva pro zvířata neurčená k produkci potravin.

52

(53)  Internetové stránky GŘ SANTE: požadavky obecného potravinového práva. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm

55

(56)  Oznámení Komise o pokynech Společenství pro správnou praxi (2016/C 418/02) (Úř. věst. C 418, 12.11.2016, s. 2).

56

(57)  http://www.fefac.org/

57

(58)  Oznámení o pokynech Společenství pro správnou praxi (2007/C 64/04) (Úř. věst. C 64, 20.3.2007, s. 17).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/

59

(60)  Oznámení Komise o pokynech Společenství pro správnou praxi (2018/C 128/03) (Úř. věst. C 128, 11.4.2018, s. 3).

60

(61)  http://www.fediaf.org/

61

(62)  Oznámení Komise o pokynech Společenství pro správnou praxi (2016/C 418/02) (Úř. věst. C 418, 12.11.2016, s. 2).

62

(63)  http://www.starch.eu/

63

(64)  http://www.fediol.eu/

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/

65

(66)  http://www.efisc.eu/

66

(67)  Oznámení Komise o pokynech Společenství pro správnou praxi (2016/C 418/02) (Úř. věst. C 418, 12.11.2016, s. 2).

67

(68)  http://www.coceral.com/

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/

69

(70)  http://www.unistock.be/

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf

71

---

PŘÍLOHA I

Neúplný seznam pravidel a kritérií podle vnitrostátních právních předpisů, jež některé členské státy (1) stanovily s ohledem na malá množství uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení o hygieně krmiv

ČLENSKÉ STÁTY EU

1.   RAKOUSKO

„Malým množstvím na úrovni regionálního hospodářství“ se rozumí dodávky 3 metrických tun z jednoho hospodářství do jiného hospodářství v okruhu 15 km. Registrace se nevyžaduje.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) – Sazba poplatků za krmiva 2017 – FMT 2017.

2.   CHORVATSKO

„Malým množstvím“ se rozumí zemědělské produkty vyprodukované v zemědělských podnicích, které jsou zaregistrovány v systému ARKOD (3) a které mají méně než 5 ha zemědělské půdy a/nebo nejvýše jednu velkou dobytčí jednotku (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje – nařízení o registraci zemědělců, kteří pracují s krmivem (OG 24/16) (5).

3.   DÁNSKO

„Malým množstvím“ se rozumí přímé dodávky primárních produktů do 5 tun ročně místním hospodářstvím pro použití v těchto hospodářstvích v okruhu 50 km od místa produkce.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11 – dánský předpis č. 935 ze dne 27. června 2018 o krmivech a provozech krmivářských podniků, § 11

4.   ESTONSKO

„Malým množstvím“ se rozumí roční prvovýroba krmiv do 5 tun za účelem jejich prodeje či jiné formy převodu, zdarma nebo za úplatu, ze strany prvovýrobce zemědělskému producentovi na území Estonska.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus1 (vastu võetud 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) – kapitola 3, § 6 odst. 10 zákona o krmivech (vydaného dne 11.1.2007, RT I 2007, 6, 32) (7)

Vastu võetud 25.4.2007 č. 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded – nařízení ministra zemědělství č. 64 ze dne 25. dubna 2007; RTL 2007, 37, 641 – Malá množství prvovýroby krmiv a požadavky na jejich uvádění na trh (8).

5.   FINSKO

„Malým množstvím“ se rozumí primární produkty získané provozovateli krmivářských podniků, kteří jsou osvobozeni od oznamovací povinnosti (pro účely registrace prvovýrobců), jelikož dodávají výhradně a přímo pouze místním hospodářstvím (nebo podobným hospodářským subjektům) z místa produkce o rozloze do 3 ha.

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) – zákon o krmivech č. 86/2008, včetně změn do č. 565/2014 (10) (§ 18 odst. 1).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) – vyhláška ministerstva zemědělství a lesnictví o výkonu činností v krmivářském odvětví č. 548/2012, včetně změn do č. 960/2014 (12) (§ 5 odst. 2).

6.   NĚMECKO

„Malým množstvím“ se rozumí přímé dodávky krmiv prvovýrobcem krmiv (s produkcí do 5 ha ročně) na místní úrovni (v okruhu 50 km od místa produkce).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (Seite 12) – Pokyn k registraci provozovatelů krmivářských podniků (s. 12) (13).

7.   ITÁLIE

„Malým množstvím“ se rozumí přímé dodávky primárních produktů získaných v témže hospodářství nacházejícím se ve stejné provincii nebo v sousedních provinciích na žádost konečného uživatele.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 – vnitrostátní vysvětlivka ze dne 28. prosince 2005, číslo protokolu n.45950-P-I8da9/1 (14).

8.   LOTYŠSKO

„Malým množstvím“ se rozumí obchod s primárními produkty krmiv (prodej, prodej nebo dodání zdarma nebo za úplatu) do deseti tun za kalendářní rok.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos – nařízení vlády Lotyšska č. 865, v platnosti od 4. srpna 2009, hygienické požadavky na krmiva při prvovýrobě a přímých dodávkách malých množství.

9.   SLOVINSKO

„Malým množstvím“ se rozumí jakékoli množství krmiva rostlinného původu z prvovýroby vyrobeného v zemědělském podniku, které je dodáno jinému zemědělskému podniku jako konečnému uživateli na území Republiky Slovinsko.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) – § 2 odst. 6 nařízení o registraci a schvalování provozů provozovatelů krmivářských podniků (Úřední věstník Republiky Slovinsko 50/15, 67/65) (15).

10.   ŠVÉDSKO

„Malým množstvím“ se rozumí přímé dodávky nejvýše 10 tun sušiny z primárních produktů ročně na místní úrovni v okruhu 50 km od místa produkce.

Kapitel 4 (§1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder – předpisy a obecná doporučení Státního zemědělského úřadu týkající se krmiv, kapitola 4 (§ 1).

11.   SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

Spojené království nezavedlo právní předpisy k určení malých množství krmiv s ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 183/2005. Donucovací orgány však jako obecné vodítko používají pracovní definici malých množství primární produkce krmiv, což představuje méně než 20 tun ročně.

OSTATNÍ ZEMĚ EHP

1.   NORSKO

„Malým množstvím“ se rozumí přímé dodávky nejvýše 15 tun primárních produktů ročně místním hospodářstvím ve vzdálenosti do 30 km od místa produkce.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere – nařízení o hygieně krmiv, § 3. Výjimka pro malá množství krmiv pro místní zemědělce (16).

---

(1)  A Norsko jako země EHP.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/

(3)  Vnitrostátní systém evidence zemědělské půdy.

(4)  Zvíře nebo skupina zvířat téhož druhu o celkové hmotnosti nejvýše 500 kg.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene

---

PŘÍLOHA II

Seznam provozů registrovaných v souladu s článkem 9 nařízení o hygieně krmiv

ČLENSKÉ STÁTY EU

1.   RAKOUSKO

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/

2.   BELGIE

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/

3.   BULHARSKO

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/

4.   CHORVATSKO

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12

5.   KYPR

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument

6.   ČESKÁ REPUBLIKA

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced

7.   DÁNSKO

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx

8.   ESTONSKO

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing

9.   FINSKO

https://www.evira.fi/en/animals/feed/

10.   FRANCIE

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale

11.   NĚMECKO

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html

12.   ŘECKO

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu

13.   MAĎARSKO

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak

14.   IRSKO

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/

15.   ITÁLIE

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi

16.   LITVA

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel

17.   LUCEMBURSKO

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html

18.   LOTYŠSKO

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump

19.   MALTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf

20.   NIZOZEMSKO

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector

21.   POLSKO

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e

22.   PORTUGALSKO

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155

23.   RUMUNSKO

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/

24.   SLOVENSKO

http://www.uksup.sk/okvz-register/

25.   SLOVINSKO

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/

26.   ŠPANĚLSKO

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx

27.   ŠVÉDSKO

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html

28.   SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister

OSTATNÍ ZEMĚ EHP

1.   NORSKO

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf

---

PŘÍLOHA III

Podle přílohy IV nařízení o hygieně krmiv týkající se schvalování provozů krmivářských podniků (viz článek 10 nařízení o hygieně krmiv)

KAPITOLA 1

Doplňkové látky povolené nařízením (ES) č. 1831/2003:

| — | nutriční doplňkové látky: veškeré doplňkové látky ve skupině, |
| --- | --- |

—

nutriční doplňkové látky: veškeré doplňkové látky ve skupině,

| — | zootechnické doplňkové látky: veškeré doplňkové látky ve skupině, |
| --- | --- |

—

zootechnické doplňkové látky: veškeré doplňkové látky ve skupině,

| — | technologické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 1 písm. b) přílohy I („antioxidanty“) nařízení (ES) č. 1831/2003: pouze doplňkové látky se stanoveným maximálním limitem obsahu, |
| --- | --- |

—

technologické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 1 písm. b) přílohy I („antioxidanty“) nařízení (ES) č. 1831/2003: pouze doplňkové látky se stanoveným maximálním limitem obsahu,

| — | senzorické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 2 písm. a) přílohy I („barviva“) nařízení (ES) č. 1831/2003: karotenoidy a xantofyly. |
| --- | --- |

—

senzorické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 2 písm. a) přílohy I („barviva“) nařízení (ES) č. 1831/2003: karotenoidy a xantofyly.

KAPITOLA 2

Doplňkové látky povolené podle nařízení (ES) č. 1831/2003:

| — | zootechnické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 4 písm. d) přílohy I („jiné zootechnické doplňkové látky“) nařízení (ES) č. 1831/2003, |
| --- | --- |

—

zootechnické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 4 písm. d) přílohy I („jiné zootechnické doplňkové látky“) nařízení (ES) č. 1831/2003,

| — | kokcidiostatika a histomonostatika: veškeré doplňkové látky, |
| --- | --- |

—

kokcidiostatika a histomonostatika: veškeré doplňkové látky,

| — | nutriční doplňkové látky:






  — | doplňkové látky, na které se vztahuje bod 3 písm. a) přílohy I (vitaminy, provitaminy a chemicky přesně definované látky se srovnatelným účinkem) nařízení (ES) č. 1831/2003: A a D, |
| --- | --- | --- |

—

nutriční doplňkové látky:

—

doplňkové látky, na které se vztahuje bod 3 písm. a) přílohy I (vitaminy, provitaminy a chemicky přesně definované látky se srovnatelným účinkem) nařízení (ES) č. 1831/2003: A a D,

| — | doplňkové látky, na které se vztahuje bod 3 písm. b) přílohy I („sloučeniny stopových prvků“) nařízení (ES) č. 1831/2003: Cu a Se. |
| --- | --- |

—

doplňkové látky, na které se vztahuje bod 3 písm. b) přílohy I („sloučeniny stopových prvků“) nařízení (ES) č. 1831/2003: Cu a Se.

KAPITOLA 3

Doplňkové látky povolené nařízením (ES) č. 1831/2003:

| — | zootechnické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 4 písm. d) přílohy I („jiné zootechnické doplňkové látky“) nařízení (ES) č. 1831/2003, |
| --- | --- |

—

zootechnické doplňkové látky: doplňkové látky, na které se vztahuje bod 4 písm. d) přílohy I („jiné zootechnické doplňkové látky“) nařízení (ES) č. 1831/2003,

| — | kokcidiostatika a histomonostatika: veškeré doplňkové látky. |
| --- | --- |

—

kokcidiostatika a histomonostatika: veškeré doplňkové látky.

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/29

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 225/02)

Dne 27. června 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví; |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví;

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9362. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9362. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/30

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. července 2019

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1288 |
| JPY | japonský jen | 121,65 |
| DKK | dánská koruna | 7,4633 |
| GBP | britská libra | 0,89730 |
| SEK | švédská koruna | 10,5208 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1120 |
| ISK | islandská koruna | 141,70 |
| NOK | norská koruna | 9,6298 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,434 |
| HUF | maďarský forint | 322,82 |
| PLN | polský zlotý | 4,2439 |
| RON | rumunský lei | 4,7188 |
| TRY | turecká lira | 6,3237 |
| AUD | australský dolar | 1,6076 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4749 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,7899 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6888 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5307 |
| KRW | jihokorejský won | 1 319,51 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,7869 |
| CNY | čínský juan | 7,7567 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3985 |
| IDR | indonéská rupie | 15 961,23 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6653 |
| PHP | filipínské peso | 57,683 |
| RUB | ruský rubl | 71,5913 |
| THB | thajský baht | 34,603 |
| BRL | brazilský real | 4,3098 |
| MXN | mexické peso | 21,4305 |
| INR | indická rupie | 77,3335 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1288

JPY

japonský jen

121,65

DKK

dánská koruna

7,4633

GBP

britská libra

0,89730

SEK

švédská koruna

10,5208

CHF

švýcarský frank

1,1120

ISK

islandská koruna

141,70

NOK

norská koruna

9,6298

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,434

HUF

maďarský forint

322,82

PLN

polský zlotý

4,2439

RON

rumunský lei

4,7188

TRY

turecká lira

6,3237

AUD

australský dolar

1,6076

CAD

kanadský dolar

1,4749

HKD

hongkongský dolar

8,7899

NZD

novozélandský dolar

1,6888

SGD

singapurský dolar

1,5307

KRW

jihokorejský won

1 319,51

ZAR

jihoafrický rand

15,7869

CNY

čínský juan

7,7567

HRK

chorvatská kuna

7,3985

IDR

indonéská rupie

15 961,23

MYR

malajsijský ringgit

4,6653

PHP

filipínské peso

57,683

RUB

ruský rubl

71,5913

THB

thajský baht

34,603

BRL

brazilský real

4,3098

MXN

mexické peso

21,4305

INR

indická rupie

77,3335

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/31

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 225/04)

1.

Oznámení se týká těchto podniků:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, USA), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, USA),

| — | Ares Management Corporation („Ares“, USA), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation („Ares“, USA),

| — | Press Ganey Associates, Inc. („Press Ganey“, USA). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. („Press Ganey“, USA).

Podniky LGP a Ares získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Press Ganey.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

—   podniku LGP: investiční společnost soukromého kapitálu investující především do společností poskytujících služby, jež zahrnují služby spotřebitelské, obchodní a zdravotnické, jakož i služby v oblasti maloobchodu, distribuce a průmyslu,

—   podniku Ares: správce alternativních aktiv, který drží podíly na trzích s úvěry, soukromými kapitálovými nástroji a nemovitostmi,

—   podniku Press Ganey: zajištění hodnocení zkušeností pacientů, analýz výkonnosti a strategických poradních řešení pro organizace působící v oblasti zdravotní péče po celé její trvání, zejména v USA.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Poštovní adresa: |
| Commission européenne / Europese Commissie |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/33

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2019/C 225/05)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PAŠKI SIR“

EU č.: PDO-HR-02397 – 10.4.2018

CHOP ( X ) CHZO ( )

1.   Název (názvy)

„Paški sir“

2.   Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu:

Třída 1.3 Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Paški sir“ je tvrdý ovčí sýr vyráběný z plnotučného ovčího mléka plemene ovcí, které má původ na ostrově Pagu. Produkt zraje nejméně 60 dní před uvedením na trh a má tyto fyzikálně-chemické a organoleptické vlastnosti:

| — | tvar: válcovitý, s plochým dnem a rovným nebo mírně vypouklým horním povrchem, |
| --- | --- |

—

tvar: válcovitý, s plochým dnem a rovným nebo mírně vypouklým horním povrchem,

| — | velikost: průměr 18 cm až 24 cm, výška 7 cm až 13 cm, |
| --- | --- |

—

velikost: průměr 18 cm až 24 cm, výška 7 cm až 13 cm,

| — | hmotnost: od 1,8 kg do 3,5 kg podle velikosti sýra, |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 1,8 kg do 3,5 kg podle velikosti sýra,

| — | sušina: minimálně 55 %, |
| --- | --- |

—

sušina: minimálně 55 %,

| — | podíl tuku v sušině: minimálně 45 %, |
| --- | --- |

—

podíl tuku v sušině: minimálně 45 %,

| — | kůrka: hladká a tvrdá, může mít zlatavě žlutou až světle červenohnědou barvu, |
| --- | --- |

—

kůrka: hladká a tvrdá, může mít zlatavě žlutou až světle červenohnědou barvu,

| — | sýrová hmota: kompaktní, slabě pružná, snadno se krájí, hustá struktura, která nemá malé nepravidelné otvory nebo jich má velmi málo, má světle žlutou barvu, zráním ztrácí pružnost a barva získává tmavší odstín, |
| --- | --- |

—

sýrová hmota: kompaktní, slabě pružná, snadno se krájí, hustá struktura, která nemá malé nepravidelné otvory nebo jich má velmi málo, má světle žlutou barvu, zráním ztrácí pružnost a barva získává tmavší odstín,

| — | chuť: jemně štiplavá a sladká, zráním získává výraznější štiplavost, |
| --- | --- |

—

chuť: jemně štiplavá a sladká, zráním získává výraznější štiplavost,

| — | vůně: typická pro ovčí sýry s tóny aromatických bylin. |
| --- | --- |

—

vůně: typická pro ovčí sýry s tóny aromatických bylin.

„Paški sir“ může být rovněž menší, než je jeho standardní velikost. V takovém případě zraje nejméně 60 dní před uvedením na trh a má tyto fyzikální a organoleptické vlastnosti:

| — | velikost: průměr 9 cm až 14 cm, výška 6 cm až 12 cm, |
| --- | --- |

—

velikost: průměr 9 cm až 14 cm, výška 6 cm až 12 cm,

| — | hmotnost: od 0,6 do 1,2 kg, |
| --- | --- |

—

hmotnost: od 0,6 do 1,2 kg,

| — | ostatní vlastnosti jsou stejné jako u sýra standardní velikosti. |
| --- | --- |

—

ostatní vlastnosti jsou stejné jako u sýra standardní velikosti.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo

Ovce se celý rok pasou na pastvinách nebo jsou krmeny objemnými krmivy vyrobenými v oblasti produkce „Paški sir“. Pokud pastva nebo krmení objemnými krmivy z oblasti produkce „Paški sir“ nepokrývá jak v létě, tak v zimě veškeré nutriční potřeby ovcí, doplňuje se jejich strava objemnými krmivy a koncentrovanými krmivy vyprodukovanými mimo tuto oblast. Množství krmiva vyprodukovaného mimo tuto oblast nesmí překročit 50 % sušiny, kterou ovce spotřebují v průběhu roku.

Denní krmnou dávku ovcí během období dojení, které trvá přibližně 130 dní, tvoří převážně objemná krmiva (rostlinný porost a seno) a může obsahovat také koncentrovaná krmiva (pšenice, ječmen, kukuřice, sója) a jejich směsi. Objemná krmiva tvoří alespoň 83 % celkové sušiny v krmné dávce; jsou-li použita koncentrovaná krmiva, představují nejvýše 17 % sušiny v krmné dávce. Alespoň 65 % celkového množství objemného krmiva v krmné dávce musí pocházet ze zeměpisné oblasti produkce „Paški sir“, což odpovídá 54 % celkové sušiny v denní krmné dávce; zbývajících 35 % lze získat z oblastí mimo zeměpisnou oblast produkce „Paški sir“. Všechna koncentrovaná krmiva (pšenice, ječmen, kukuřice, sója) a jejich směsi pocházejí z oblasti mimo zeměpisnou oblast produkce „Paški sir“.

Jakožto objemná krmiva získaná mimo zeměpisnou oblast produkce „Paški sir“ lze použít pouze dobře usušené seno z lipnice, trvalé luskoviny nebo směs jetele/trávy, které nejsou starší než jeden rok a které mají dobře zachovalou zeleň.

Je zakázáno použití silážovaného krmiva a pivovarského mláta.

Potřeba získávat krmiva z oblasti mimo zeměpisnou oblast produkce „Paški sir“ se poprvé vyskytla v druhé polovině minulého století. V 60. letech minulého století zemědělci začali díky věhlasu, který sýr „Paški sir“ již v té době měl, se selektivním chovem ovcí na mléko. Chov pažské ovce se zaměřil na zvýšení množství i kvality mléka, tj. na zvýšení dojivosti, což v 80. letech minulého století vedlo ke zvýšení potřeby krmiv. Vzhledem k tomu, že plocha pastvin a luk je na ostrově Pagu jen omezená, nemohl být celý objem krmiv získáván v oblasti produkce. Nedostatek krmiva nastal zejména v letech stižených suchem. V důsledku toho začali chovatelé pažských ovcí nejprve nakupovat objemná krmiva ze sousedních pevninských oblastí a postupem času, jak rostla produkce mléka, začali do krmných dávek podávaných v období laktace zavádět koncentrovaná krmiva.

Surovina

Sýr „Paški sir“ se vyrábí ze syrového nebo tepelně ošetřeného plnotučného ovčího mléka plemene ovcí, které má svůj původ na ostrově Pagu, z živočišného syřidla nebo jiných koagulačních enzymů mikrobiologického původu a z mořské soli vyprodukované v oblasti produkce. Rovněž je povoleno použití mléčných kvasinek, lysozymu a chloridu vápenatého.

Mléko, které není zpracováno do šesti hodin po nadojení, se zchladí na teplotu nižší než 6 °C a zpracuje se do 48 hodin po nadojení.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce sýra „Paški sir“, tj. výroba a srážení mléka, tvarování, lisování, solení a zrání sýrů, musí probíhat v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Sýr „Paški sir“ se uvádí na trh vcelku nebo naporcovaný a zabalený vakuově nebo v ochranné atmosféře. Sýry o hmotnosti nižší než 1,2 kg lze uvádět na trh pouze vcelku. Sýr „Paški sir“ s dobou zrání delší než 12 měsíců se uvádí na trh i nastrouhaný.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Konečný produkt uváděný na trh musí být označen názvem „Paški sir“ a toto označení se musí z hlediska velikosti, typu a barvy písma zřetelně odlišovat od jakýchkoli jiných nápisů. Produkt musí být kromě názvu označen níže uvedeným společným symbolem pro sýry „Paški sir“.

Právo používat společný symbol mají za stejných podmínek všichni uživatelé chráněného označení původu „Paški sir“, kteří produkt vyrábí v souladu se specifikacemi.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

„Paški sir“ se vyrábí na ostrově Pagu a na dvou ostrůvcích Maun a Škrda.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifickými environmentálními podmínkami v oblasti produkce sýra „Paški sir“, včetně výskytu rostlinných společenstev na pastvinách a dlouhé tradice chovu ovcí a produkce ovčího sýra, jsou dány specifické charakteristiky a kvalita produktu „Paški sir“.

Sýr „Paški sir“ se vyrábí na ostrově Pagu, který geologicky spadá do krasové oblasti, kde půdu téměř nelze obdělávat. Dominantní krasový reliéf a středomořské podnebí ovlivnily charakteristiky složení rostlinného pokryvu a rozvoj chovu ovcí jakožto hlavní zemědělské činnosti. Ostrov Pag má mnohem méně vegetace (zejména pokud jde o vysoké rostliny) než ostatní velké ostrovy v Jaderském moři, na jeho půdním pokryvu dominují krasové pastviny, které jsou pro zemědělství na ostrově velmi důležité, neboť tvoří 90 % celkové zemědělské půdy,

V nedávných floristických a fytocenologických vědeckých výzkumech týkajících se nejběžnějšího složení pastvin na ostrově Pagu bylo označeno 331 druhů cévnatých rostlin, z nichž většina patří k prvku středomořské flóry. Specifické přírodní podmínky jsou vhodné především střpro růst flóry typické pro travnaté porosty ve Středomoří. Na většině ostrovních pastvin se nachází významný podíl aromatických a léčivých rostlin, jako např. řebříček obecný (Achillea millefolium L.), pelyněk (Arthemisia absinthium L.), fenykl (Foeniculum vulgare Mill.), smil písečný (Helichrysum italicum Roth G. Don), třezalka (Hypericum officinalis L.), máta (Mentha sp.), routa vonná (Ruta graveolens L.), tymián (Thymus vulgaris L.) a šalvěj lékařská (Salvia officinalis L.).

Staletí chovu ovcí na ostrově Pagu vedla ke vzniku místního plemene ovcí – pažské ovce. Toto plemeno se chová téměř výhradně na ostrově Pagu a je jedinečné, pokud jde o jeho schopnost využívat vzácnou vegetaci na skalnatých pastvinách, a plně přizpůsobené poloextenzivní metodě chovu, kdy je produkce mléka převážně určována environmentálními faktory (Ivica Ljubičić a kol., „Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga“ (Rostlinná skladba ovčích pastvin na ostrově Pagu), časopis Maljekarstvo 62 (4), Záhřeb, 2012).

Specifická metoda chovu pažské ovce spočívá v tom, že ovce celý den spásá aromatické a léčivé rostliny, což se promítá nejen do množství vyprodukovaného mléka, ale i do jeho chemického složení a do jeho vlastností pro zpracování (Neven Antunec a kol., „Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca“ (Vliv paragenetických faktorů na výrobu a chemické složení mléka pažských ovcí), časopis Mljekarstvo 61 (3), Záhřeb, 2011). Vzhledem k tomu, že se ovce chovají venku, sýr nikdy „není cítit stájí.“

Tradice výroby sýra „Paški sir“ je stejně dlouhá jako tradice chovu pažské ovce. Rozvinula se díky tomu, že obyvatelé ostrovů museli vzhledem k drsným životním podmínkám využívat přebytky mléka a zachovávat je pro pozdější využití. Sýr představoval pro obyvatele ostrova Pagu po ukončení období dojení hlavní zdroj tuků a bílkovin, ale byl zároveň cenným potravinářským výrobkem, s nímž bylo možné obchodovat. První zmínku o výrobě ovčího sýra na ostrově Pagu lze nalézt ve slovníku Nuovo dizionario geografico universale (Nový univerzální zeměpisný slovník), jenž byl vytištěn v Benátkách v roce 1831. Má se však za to, že výroba sýra „Paški sir“, jak ji známe dnes, započala kolem roku 1870. První záznamy o způsobu výroby sýra „Paški sir“ na rodinných farmách pocházejí z roku 1912 z knihy Ljudevita Tejkala Sirarstvo u Dalmaciji (Výroba sýrů v Dalmácii). V roce 1947 Nikola Zdanovski ve své knize Ovčje mljekarstvo (Produkce ovčího mléka) uvádí: Pažské ovce jsou všeobecně známy nejen díky vynikající vlně a chutnému jehněčímu masu, ale také díky sýru „Paški sir“.

Složení pastevního porostu, které je charakteristické pro ostrov Pag, ovlivňuje specifické složení ovčího mléka, pokud je o obsah tuku, bílkovin, cukru a minerálních látek a dalších specifických složek, které se v konečném důsledku promítají do typické vůně sýra, v níž jsou zastoupeny středomořské aromatické byliny, do jeho intenzivní chuti a štiplavosti. K plné vůni a chuti „umami“ přispívá rovněž kyselina jantarová, kterou lze z deseti analyzovaných ovčích sýrů pocházejících ze širšího regionu nalézt pouze v sýru „Paški sir“ a v menších množstvích v sýru Travnik/Vlašić (Jasmina Havranek a kol., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana (Atlas ovčích sýrů v oblasti západního Balkánu), Záhřeb, 2012).

Specifické vůně se z místních rostlin přenášejí na sýr „Paški sir“ hlavně díky dovednostem v oblasti chovu a výroby sýra, které se postupně zdokonalují a od nepaměti přecházejí na místních rodinných farmách z generace na generaci. Díky tradičním znalostem a dovednostem místních sýrařů ve všech fázích výroby má sýr přetrvávající komplexní aroma, jakož i řadu dalších charakteristik.

Správná struktura produktu „Paški sir“ závisí z velké části na teplotě a době trvání ohřevu nasekané sýřeniny, které mistr sýrař upravuje v závislosti na ročním období, tj. podle teploty a relativní vlhkosti vzduchu při sýření.

Vnější povětrnostní podmínky mají vzhledem k relativně nízké hmotnosti produktu „Paški sir“ velký vliv na proces zrání. V minulosti nebylo možné při konzervaci kontrolovat podmínky a v důsledku vysoké vlhkosti se na kůrce vytvářela nežádoucí mikroflóra. Sýraři proto sýr občas ručně omývali a jeho povrch natírali olivovým olejem nebo jiným rostlinným olejem. Dnes se tento postup stále dodržuje a má zásadní vliv na vlastnosti sýrové kůrky, která je u zralých sýrů tvrdá a hladká a má zlatavě žlutou až světle červenohnědou barvu. Natírání olejem poté, co se sýr umyje, které sýrař provádí alespoň čtyřikrát až šestkrát během období zrání, má rovněž příznivý dopad na správný průběh enzymatických procesů uvnitř sýra, neboť omezuje vysychání a zabraňuje proteolytickému působení povrchové flóry.

Struktura a chuť sýra „Paški sir“ závisí na délce období zrání. Mladý sýr, který zrál po dobu dvou měsíců, je slabě pružný, snadno se krájí a nemá malé kulaté otvory nebo je má jen velmi zřídka. Kůrka je pro konzumaci dostatečně jemná. Chuť je mírně nasládlá, jemně slaná a příjemně štiplavá s tóny typickými pro ovčí sýry. Má výraznou a trvalou vůni, která je typická pro oblast produkce a připomíná středomořské aromatické byliny a koření.

Zráním získává sýr „Paški sir“ výraznější štiplavost, intenzivnější chuť, vůni i barvu a zpevňuje se jeho struktura. Aby byl „Paški sir“ zcela zralý, musí doba zrání činit šest nebo více měsíců. Má jemnozrnnou strukturu a v řezu se rozbije nestejnou měrou. Má štiplavou, harmonicky plnou chuť a rozplývá se v ústech s pocitem „krystalků“ pod jazykem.

K fyzikálním vlastnostem produktu „Paški sir“ patří jeho poměrně malá velikost a hmotnost (maximálně 3,5 kg), které odrážejí tradiční způsob výroby, který se historicky používal na rodinných farmách vlastnících poměrně malý počet ovcí, a denní množství mléka na výrobu sýra bylo tudíž omezené. Zdanovski uvádí, že se „Paški sir“ – v polovině minulého století – stále vyrábí „ručně“, tj. bez použití forem, což vede k menší velikosti sýrů.

V současné době sýr „Paški sir“ vyrábějí hlavně malé rodinné farmy, které jsou zároveň chovateli ovcí. Tím je zajištěno, že se tradiční metoda výroby předává v rodinách z generace na generaci a že je díky krátkému výrobnímu řetězci zaručena specifická identita sýrů a jejich autentičnost.

Když se v roce 1971 začal „Paški sir“ vyrábět v sýrárně a když se zavedl proces pasterizace mléka, byla zachována řada aspektů tradiční metody výroby tohoto sýra. A protože byly zachovány tradiční výrobní podmínky zpracování sýřeniny a zrání, neovlivnilo to specifickou chuť a vůni sýra. Mezi sýrem vyrobeným ze syrového mléka a sýrem vyrobeným z pasterizovaného mléka neexistují patrné rozdíly, neboť specifická a výrazná chuť a vůně sýra „Paški sir“ jsou dány složením mléka pažských ovcí, které je určeno přírodním prostředím, v němž ovce žijí, tj. potravou, kterou konzumují (Zdravko Barać a kol., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Pažská ovce – původní chorvatské plemeno), Novalja, 2008). Tři malé sýrárny, které vyrábějí „Paški sir“, zachovávají tradici krátkého výrobního řetězce, a ačkoli nakupují část mléka od místních chovatelů ovcí, zbývající část vyrábějí z mléka pocházejícího od vlastního stáda ovcí.

O zvláštní kvalitě produktu „Paški sir“ svědčí mnoho cen, které tento sýr získal na národních i mezinárodních výstavách.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 225/38

---

Zveřejnění seznamu standardních změn specifikací výrobku u vín s CHOP a CHZO

(2019/C 225/06)

Toto zveřejnění uvádí v souladu s čl. 61 odst. 6 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1) seznam standardních změn specifikací výrobku u vín s CHOP a CHZO podle jednotlivých členských států.

V souladu s uvedeným článkem Komise zveřejní žádosti a jednotné dokumenty vztahující se k těmto standardním změnám v elektronické evidenci CHOP a CHZO vytvořené podle článku 104 nařízení (EU) č. 1308/2013 (2), https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

Seznam standardních změn podle jednotlivých členských států

| Země | Název vína | Číslo spisu |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Německo | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Řecko | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Španělsko | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735-AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422-AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Francie | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d'Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d'Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l'Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l'Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc / Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d'Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d'Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L'Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d'Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d'Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Itálie | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige / dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d'Acqui / Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d'Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d'Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d'Arancio / Fior d'Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi / Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese / Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d'Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena / di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina / Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco / Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia / Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte / Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane / Terre de L'Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano / Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d'Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso / Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese / Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Kypr | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Maďarsko | Balatonboglár / Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád / Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger / Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda / Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén / Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Nizozemsko | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugalsko | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Rumunsko | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Země

Název vína

Číslo spisu

Bulharsko

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Německo

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Řecko

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Španělsko

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735-AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422-AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Francie

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d'Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d'Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l'Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l'Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc / Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d'Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d'Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L'Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d'Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d'Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Itálie

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige / dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d'Acqui / Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d'Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d'Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d'Arancio / Fior d'Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi / Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese / Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d'Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena / di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina / Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco / Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia / Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte / Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane / Terre de L'Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano / Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d'Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso / Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese / Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Kypr

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Maďarsko

Balatonboglár / Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád / Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger / Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda / Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén / Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Nizozemsko

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugalsko

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Rumunsko

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 ze dne 17. října 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu (Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

---