# Europeiska unionens L 322/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 322 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången8 december 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 322

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången8 december 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU, Euratom) 2015/2264 av den 3 december 2015 om förlängning av giltighetstiden för och utfasning av de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005 | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) 2015/2265 av den 7 december 2015 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden 2016–2018 | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2266 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asperges du Blayais [SGB]) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2267 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [SGB]) | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2268 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Drniški pršut [SGB]) | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2269 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter torsk i område VIId med fartyg som för belgisk flagg | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2270 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för fransk flagg | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/2271 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 av den 7 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 21 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2273 av den 7 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 42 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/2274 av den 7 december 2015 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sahel | 44 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/2275 av den 7 december 2015 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) | 50 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/2276 av den 7 december 2015 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) | 51 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2277 av den 2 december 2015 om kommissionens godkännande av nationella planer för genomförandet av valideringssystemen i enlighet med artikel 109.8 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009
  [delgivet med nr C(2015) 8830] | 53 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2278 av den 4 december 2015 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Bremens, Hessens och Niedersachsens status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr C(2015) 8462]

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  (delgivet med nr C(2015) 8581)

   (
  1
  ) | 58 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2280 av den 7 december 2015 om godkännande av DENSO efficient alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  ) | 64 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2281 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 (MON-87427-7) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr C(2015) 8587]

   (
  1
  ) | 67 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU, Euratom) 2015/2264 av den 3 december 2015 om förlängning av giltighetstiden för och utfasning av de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005

1

*

Rådets förordning (EU) 2015/2265 av den 7 december 2015 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden 2016–2018

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2266 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asperges du Blayais [SGB])

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2267 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [SGB])

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2268 av den 24 november 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Drniški pršut [SGB])

14

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2269 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter torsk i område VIId med fartyg som för belgisk flagg

15

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2270 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för fransk flagg

17

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/2271 av den 3 december 2015 om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 av den 7 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

21

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2273 av den 7 december 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

42

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/2274 av den 7 december 2015 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sahel

44

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/2275 av den 7 december 2015 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

50

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/2276 av den 7 december 2015 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

51

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2277 av den 2 december 2015 om kommissionens godkännande av nationella planer för genomförandet av valideringssystemen i enlighet med artikel 109.8 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009
  [delgivet med nr C(2015) 8830]

[delgivet med nr C(2015) 8830]

53

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2278 av den 4 december 2015 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Bremens, Hessens och Niedersachsens status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr C(2015) 8462]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 8462]

1

55

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  (delgivet med nr C(2015) 8581)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2015) 8581)

1

58

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2280 av den 7 december 2015 om godkännande av DENSO efficient alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  )

1

64

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2281 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 (MON-87427-7) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr C(2015) 8587]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 8587]

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU, Euratom) 2015/2264

av den 3 december 2015

om förlängning av giltighetstiden för och utfasning av de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 342, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 920/2005 (1) beviljades iriska ställning som officiellt språk och arbetsspråk vid unionens institutioner |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 920/2005 (1) beviljades iriska ställning som officiellt språk och arbetsspråk vid unionens institutioner

| (2) | Genom rådets förordning (EU) nr 1257/2010 (2) förlängdes giltighetstiden för det undantag som fastställs i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 med en period om fem år till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EU) nr 1257/2010 (2) förlängdes giltighetstiden för det undantag som fastställs i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 med en period om fem år till och med den 31 december 2016.

| (3) | I förordning (EG) nr 920/2005 anges att unionens institutioner av praktiska skäl och under en övergångsperiod inte är bundna av skyldigheten att avfatta alla akter, inbegripet domstolens domar, på iriska eller översätta dem till iriska, med undantag för de förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet. Det åligger rådet att inom fyra år efter tillämpningsdagen för förordning (EG) nr 920/2005, och vart femte år därefter, besluta om huruvida detta undantag ska upphävas. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 920/2005 anges att unionens institutioner av praktiska skäl och under en övergångsperiod inte är bundna av skyldigheten att avfatta alla akter, inbegripet domstolens domar, på iriska eller översätta dem till iriska, med undantag för de förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet. Det åligger rådet att inom fyra år efter tillämpningsdagen för förordning (EG) nr 920/2005, och vart femte år därefter, besluta om huruvida detta undantag ska upphävas.

| (4) | Samtidigt som det anses nödvändigt att ytterligare förlänga giltighetstiden för det undantag som fastställs i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2017, bör unionens institutioner fortsätta sin proaktiva strategi för att öka tillgången till iriskspråkig information om unionens verksamhet. Undantagets tillämpningsområde bör därför gradvis minskas i syfte att avskaffa undantaget i slutet av den nuvarande femårsperioden. |
| --- | --- |

(4)

Samtidigt som det anses nödvändigt att ytterligare förlänga giltighetstiden för det undantag som fastställs i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2017, bör unionens institutioner fortsätta sin proaktiva strategi för att öka tillgången till iriskspråkig information om unionens verksamhet. Undantagets tillämpningsområde bör därför gradvis minskas i syfte att avskaffa undantaget i slutet av den nuvarande femårsperioden.

| (5) | För att förseningar i unionens lagstiftningsprocess ska förhindras bör minskningen av undantagets tillämpningsområde noggrant övervakas och ses över mot bakgrund av tillgänglig översättningskapacitet. De irländska myndigheterna och kommissionen, i samarbete med unionens övriga institutioner, bör träffas regelbundet för att övervaka framstegen med relevant rekrytering till unionens institutioner, externa tjänsteleverantörers kapacitet och ökat samarbete om språkresurser samt frågor som rör regelverkets tillgänglighet. |
| --- | --- |

(5)

För att förseningar i unionens lagstiftningsprocess ska förhindras bör minskningen av undantagets tillämpningsområde noggrant övervakas och ses över mot bakgrund av tillgänglig översättningskapacitet. De irländska myndigheterna och kommissionen, i samarbete med unionens övriga institutioner, bör träffas regelbundet för att övervaka framstegen med relevant rekrytering till unionens institutioner, externa tjänsteleverantörers kapacitet och ökat samarbete om språkresurser samt frågor som rör regelverkets tillgänglighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Giltighetstiden för det undantag som avses i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 ska förlängas med en period om fem år, räknat från den 1 januari 2017.

Den här artikeln ska inte tillämpas på förordningar som antas gemensamt av Europaparlamentet och rådet. Vidare ska den inte tillämpas på de kategorier av rättsakter som förtecknas i bilagan från och med de respektive datum som anges däri för varje kategori.

Artikel 2

De irländska myndigheterna och kommissionen, i samarbete med unionens övriga institutioner, ska träffas regelbundet för att övervaka rekryteringen av ett tillräckligt antal iriskspråkiga medarbetare till unionens institutioner i syfte att framgångsrikt hantera den gradvisa minskningen av det undantag som anges i bilagan samt övervaka kapaciteten hos och användningen av externa tjänsteleverantörer för att tillgodose unionsinstitutionernas språkkrav beträffande iriska.

Senast i oktober 2019 ska kommissionen rapportera till rådet om vilka framsteg unionens institutioner har gjort mot genomförandet av den gradvisa minskningen av det undantag som anges i bilagan.

Efter beaktande av denna genomföranderapport kan rådet i enlighet med artikel 342 i fördraget besluta att se över de datum som fastställs i bilagan.

Artikel 3

Senast i juni 2021 ska kommissionen rapportera till rådet om huruvida unionens institutioner har tillräcklig tillgänglig kapacitet i förhållande till övriga officiella språk att tillämpa förordning nr 1 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (3) och förordning nr 1 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen (4) utan något undantag från och med den 1 januari 2022, på grundval av de faktorer som anges i artikel 2.

Artikel 4

I avsaknad av en rådsförordning i vilken något annat föreskrivs ska det undantag som föreskrivs i artikel 2 första stycket i förordning (EG) nr 920/2005 upphöra att gälla från och med den 1 januari 2022.

Artikel 5

Artikel 3 i förordning (EG) nr 920/2005 ska utgå.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2015.

På rådets vägnar

F. BRAZ

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 920/2005 av den 13 juni 2005 om ändring av förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen och om införande av tillfälliga bestämmelser om undantag från de förordningarna (EUT L 156, 18.6.2005, s. 3).

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1257/2010 av den 20 december 2010 om förlängning av giltighetstiden för de tillfälliga bestämmelser om undantag från förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen och förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen som införts genom förordning (EG) nr 920/2005 (EUT L 343, 29.12.2010, s. 5).

2

(3)  EGT 17, 6.10.1958, s. 385.

3

(4)  EGT 17, 6.10.1958, s. 401.

4

---

BILAGA

Tidsplan för den gradvisa minskningen av undantaget

| Rättsakter | Datum |
| --- | --- |
| Direktiv som antas av Europaparlamentet och rådet | Senast den 1 januari 2017 |
| Beslut som antas av Europaparlamentet och rådet | Senast den 1 januari 2018 |
| Direktiv som antas av rådet och som riktar sig till samtliga medlemsstater | Senast den 1 januari 2020 |
| Förordningar som antas av rådet | Senast den 1 januari 2020 |
| Beslut som antas av rådet och som inte anger vem eller vilka de riktar sig till | Senast den 1 januari 2020 |
| Förordningar som antas av kommissionen | Senast den 1 januari 2021 |
| Direktiv som antas av kommissionen och som riktar sig till samtliga medlemsstater | Senast den 1 januari 2021 |
| Beslut som antas av kommissionen och som inte anger vem eller vilka de riktar sig till | Senast den 1 januari 2021 |

Rättsakter

Datum

Direktiv som antas av Europaparlamentet och rådet

Senast den 1 januari 2017

Beslut som antas av Europaparlamentet och rådet

Senast den 1 januari 2018

Direktiv som antas av rådet och som riktar sig till samtliga medlemsstater

Senast den 1 januari 2020

Förordningar som antas av rådet

Senast den 1 januari 2020

Beslut som antas av rådet och som inte anger vem eller vilka de riktar sig till

Senast den 1 januari 2020

Förordningar som antas av kommissionen

Senast den 1 januari 2021

Direktiv som antas av kommissionen och som riktar sig till samtliga medlemsstater

Senast den 1 januari 2021

Beslut som antas av kommissionen och som inte anger vem eller vilka de riktar sig till

Senast den 1 januari 2021

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/4

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2015/2265

av den 7 december 2015

om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden 2016–2018

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 31,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Unionens försörjning med vissa fiskeriprodukter är för närvarande beroende av import från tredjeländer. Under de senaste 18 åren har unionen blivit alltmer beroende av import för att täcka sitt konsumtionsbehov i fråga om fiskeriprodukter. För att inte äventyra unionens produktion av fiskeriprodukter och för att trygga en adekvat försörjning för unionens beredningsindustri, bör importtullarna sänkas eller avskaffas för en rad fiskeriprodukter inom ramen för tullkvoter omfattande en lämplig volym. För att säkerställa lika villkor för unionens producenter bör man även ta hänsyn till enskilda fiskeriprodukters känslighet på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Unionens försörjning med vissa fiskeriprodukter är för närvarande beroende av import från tredjeländer. Under de senaste 18 åren har unionen blivit alltmer beroende av import för att täcka sitt konsumtionsbehov i fråga om fiskeriprodukter. För att inte äventyra unionens produktion av fiskeriprodukter och för att trygga en adekvat försörjning för unionens beredningsindustri, bör importtullarna sänkas eller avskaffas för en rad fiskeriprodukter inom ramen för tullkvoter omfattande en lämplig volym. För att säkerställa lika villkor för unionens producenter bör man även ta hänsyn till enskilda fiskeriprodukters känslighet på unionsmarknaden.

| (2) | Rådets förordning (EU) nr 1220/2012 (1) innebar öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden 2013–2015. Eftersom tillämpningsperioden för den förordningen löper ut den 31 december 2015 är det viktigt att dess relevanta bestämmelser återspeglas under perioden 2016–2018. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EU) nr 1220/2012 (1) innebar öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden 2013–2015. Eftersom tillämpningsperioden för den förordningen löper ut den 31 december 2015 är det viktigt att dess relevanta bestämmelser återspeglas under perioden 2016–2018.

| (3) | Det bör säkerställas att alla importörer i unionen har lika och oavbruten tillgång till tullkvoterna enligt denna förordning, och de tullsatser som föreskrivs för tullkvoterna bör tillämpas utan avbrott på all import av fiskeriprodukterna i fråga till alla medlemsstater till dess att tullkvoterna har förbrukats. |
| --- | --- |

(3)

Det bör säkerställas att alla importörer i unionen har lika och oavbruten tillgång till tullkvoterna enligt denna förordning, och de tullsatser som föreskrivs för tullkvoterna bör tillämpas utan avbrott på all import av fiskeriprodukterna i fråga till alla medlemsstater till dess att tullkvoterna har förbrukats.

| (4) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (2) föreskrivs ett system för förvaltning av tullkvoter som bygger på att man följer den kronologiska ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godkänns. De tullkvoter som öppnas genom den här förordningen bör förvaltas av kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med det systemet. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (2) föreskrivs ett system för förvaltning av tullkvoter som bygger på att man följer den kronologiska ordning i vilken deklarationerna för övergång till fri omsättning godkänns. De tullkvoter som öppnas genom den här förordningen bör förvaltas av kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med det systemet.

| (5) | Tillämpningen av det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Europeiska unionen och Kanada kommer att förändra det tillgängliga förmånstillträdet till unionens marknad för kallvattenräkor av arten Pandalus borealis som omfattas av en tullkvot som fastställs i denna förordning. Den kvoten bör därför anpassas för att säkerställa samma nivå av försörjning enligt förmånsvillkor på unionsmarknaden som före ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Tillämpningen av det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Europeiska unionen och Kanada kommer att förändra det tillgängliga förmånstillträdet till unionens marknad för kallvattenräkor av arten Pandalus borealis som omfattas av en tullkvot som fastställs i denna förordning. Den kvoten bör därför anpassas för att säkerställa samma nivå av försörjning enligt förmånsvillkor på unionsmarknaden som före ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det avtalet.

| (6) | Tillämpningen av tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 kommer att förändra det tillgängliga förmånstillträdet till unionsmarknaden för sill och strömming som omfattas av två tullkvoter som fastställs i denna förordning. De kvoterna bör därför anpassas för att säkerställa samma nivå av försörjning enligt förmånsvillkor på unionsmarknaden som före ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det tilläggsprotokollet. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 kommer att förändra det tillgängliga förmånstillträdet till unionsmarknaden för sill och strömming som omfattas av två tullkvoter som fastställs i denna förordning. De kvoterna bör därför anpassas för att säkerställa samma nivå av försörjning enligt förmånsvillkor på unionsmarknaden som före ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det tilläggsprotokollet.

| (7) | Det är viktigt att skapa säkerhet för fiskeriberedningsindustrin i fråga om leveranser av fiskråvaror och därigenom möjliggöra fortsatt tillväxt och fortsatta investeringar, och, framför allt, möjliggöra dess anpassning till en övergång från befrielser till kvoter utan leveransstörningar. Det är därför lämpligt att, för vissa fiskeriprodukter som har omfattats av befrielser, införa ett system som under vissa villkor medför en automatisk höjning av tillämpliga tullkvoter. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att skapa säkerhet för fiskeriberedningsindustrin i fråga om leveranser av fiskråvaror och därigenom möjliggöra fortsatt tillväxt och fortsatta investeringar, och, framför allt, möjliggöra dess anpassning till en övergång från befrielser till kvoter utan leveransstörningar. Det är därför lämpligt att, för vissa fiskeriprodukter som har omfattats av befrielser, införa ett system som under vissa villkor medför en automatisk höjning av tillämpliga tullkvoter.

| (8) | För att säkerställa en effektiv gemensam förvaltning av tullkvoterna bör medlemsstaterna ges möjlighet att från tullkvoterna dra av nödvändiga kvantiteter motsvarande deras faktiska import. Eftersom denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, bör kommissionen ha möjlighet att övervaka den takt i vilken tullkvoterna förbrukas och informera medlemsstaterna om detta. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en effektiv gemensam förvaltning av tullkvoterna bör medlemsstaterna ges möjlighet att från tullkvoterna dra av nödvändiga kvantiteter motsvarande deras faktiska import. Eftersom denna förvaltningsmetod kräver ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen, bör kommissionen ha möjlighet att övervaka den takt i vilken tullkvoterna förbrukas och informera medlemsstaterna om detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importtullarna på de varor som förtecknas i bilagan ska tills vidare sänkas eller avskaffas inom ramen för tullkvoterna, till de tullsatser, för de perioder och upp till de kvantiteter som anges i bilagan.

Artikel 2

De tullkvoter som avses i artikel 1 i den här förordningen ska förvaltas i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c.1 i förordning (EEG) nr 2454/93.

Artikel 3

1.   Den tullkvot som är tillämplig för löpnummer 09.2794 för kallvattenräkor av arterna Pandalus borealis och Pandalus montagui, kokta och skalade, för beredning, vilken i bilagan till denna förordning fastställs till 30 000 ton per år ska automatiskt sänkas till 7 000 ton per år från och med den 1 januari året efter det då det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Europeiska unionen och Kanada träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först.

2.   Den tullkvot som är tillämplig för löpnummer 09.2788 för sill och strömming, med en vikt högre än 100 g per styck eller lappar med en vikt högre än 80 g per styck, för beredning, vilken i bilagan till denna förordning fastställts till 17 500 ton per år ska automatiskt sänkas till 12 000 ton per år från och med två månader efter det att tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först. Ingen automatisk sänkning ska dock tillämpas om den tillgängliga mängden i denna tullkvot vid den relevanta tidpunkten är lägre än eller lika med 12 000 ton.

3.   Den tullkvot som är tillämplig för löpnummer 09.2792 för sill och strömming, kryddad och/eller inlagd i vinäger, i saltlake, konserverad i tunnor på minst 70 kg netto avrunnen vikt, för beredning, vilken i bilagan till denna förordning fastställs till 15 000 ton per år ska automatiskt sänkas till 7 500 ton per år från och med två månader efter det att tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först. Ingen automatisk sänkning ska dock tillämpas om den tillgängliga mängden i denna tullkvot vid den relevanta tidpunkten är lägre än eller lika med 7 500 ton.

4.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera medlemsstaterna om att villkoren i punkterna 1–3 är uppfyllda och offentliggöra information om den nya tillämpliga tullkvoten i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål kontrollera huruvida 80 % av den årliga tullkvoten för en fiskeriprodukt som omfattas av denna artikel i enlighet med bilagan har utnyttjats per den 30 september det berörda kalenderåret. Om så är fallet ska den årliga tullkvoten enligt bilagan automatiskt höjas med 20 %. Den höjda årliga tullkvoten ska anses utgöra den tillämpliga tullkvoten för denna fiskeriprodukt för det berörda kalenderåret.

2.   På begäran av minst en medlemsstat och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen kontrollera huruvida 80 % av den årliga tullkvoten för en fiskeriprodukt som omfattas av denna artikel i enlighet med bilagan har utnyttjats före den 30 september det berörda kalenderåret. Om så är fallet ska punkt 1 tillämpas.

3.   Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera medlemsstaterna om att villkoren i punkt 1 eller 2 är uppfyllda och offentliggöra information om den nya tillämpliga tullkvoten i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

4.   En tullkvot som har höjts enligt punkt 1 får inte höjas ytterligare under det berörda kalenderåret.

Artikel 5

Kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter ska i nära samarbete säkerställa en korrekt förvaltning och kontroll av tillämpningen av denna förordning.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 december 2015.

På rådets vägnar

C. CAHEN

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1220/2012 av den 3 december 2012 om handelsrelaterade åtgärder för att garantera försörjning med vissa fiskeriprodukter för unionens beredningsindustri 2013–2015 och om ändring av förordningarna (EG) nr 104/2000 och (EU) nr 1344/2011 (EUT L 349, 19.12.2012, s. 4).

1

(2)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

2

---

BILAGA

| Löp-nummer | KN-nummer | Taric-undernummer | Varuslag | Årlig kvot (i ton) (1) | Kvottull | Kvotperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 51 10 | 20 | Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) och fisk av arten Boreogadus saida, med undantag av lever, rom och mjölke, färsk, kyld eller fryst, för beredning (2)
   (3) | 75 000 (10) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0302 51 90 | 10 |
| ex 0302 59 10 | 10 |
| ex 0303 63 10 | 10 |
| ex 0303 63 30 | 10 |
| ex 0303 63 90 | 10 |
| ex 0303 69 10 | 10 |
| 09.2765 | ex 0305 62 00 | 20 | Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) och fisk av arten Boreogadus saida, saltad eller i saltlake, men inte torkad eller rökt, för beredning (2)
   (3) | 4 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 25 |
| 29 |
| ex 0305 69 10 | 10 |
| 09.2776 | ex 0304 71 10 | 10 | Torsk (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), frysta filéer och fryst fiskkött, för beredning (2)
   (3) | 38 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 71 90 | 10 |
| ex 0304 95 21 | 10 |
| ex 0304 95 25 | 10 |
| 09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Hoki (Macruronus Novaezelandiae), frysta filéer och annat fryst fiskkött, för beredning (2)
   (3) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 95 90 | 11 |
| 09.2798 | ex 0306 16 99 | 20 | Kallvattenräkor av arterna Pandalus borealis och Pandalus montagui, med skal, färska, kylda eller frysta, för beredning (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 30 |
| ex 0306 26 90 | 12 |
| 14 |
| 92 |
| 93 |
| 09.2794 | ex 1605 21 90 | 45 | Kallvattenräkor av arterna Pandalus borealis och Pandalus montagui, kokta och skalade, för beredning (2)
   (3)
   (4) | 30 000 (5) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 62 |
| ex 1605 29 00 | 50 |
| 55 |
| 09.2800 | ex 1605 21 90 | 55 | Räkor av arten Pandalus jordani, kokta och skalade, för beredning (2)
   (3)
   (4) | 3 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 1605 29 00 | 60 |
| 09.2802 | ex 0306 17 92 | 20 | Räkor av arterna Penaeus vannamei och Penaeus monodon, även utan skal, färska, kylda eller frysta, okokta, för beredning (2)
   (3)
   (4) | 40 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2016 |
| ex 0306 27 99 | 30 | 30 000 | 1.1.2017–31.12.2017
  1.1.2018–31.12.2018 |
| 09.2760 | ex 0303 66 11 | 10 | Kummel (Merluccius spp. med undantag av Merluccius merluccius, Urophycis spp.) och golden kingklip (Genypterus blacodes och Genypterus capensis), fryst, för beredning (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 66 12 | 10 |
| ex 0303 66 13 | 10 |
| ex 0303 66 19 | 11 |
| ex 0303 89 70 | 91 |
| 10 |
| ex 0303 89 90 | 30 |
| 09.2774 | ex 0304 74 19 | 10 | Stillahavskummel (Merluccius productus), frysta filéer och annat fiskkött, för beredning (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 95 50 | 10 |
| 09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Ansjovis (Engraulis anchoita), saltad eller i saltlake, men inte torkad eller rökt, för beredning (2)
   (3) | 2 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2754 | ex 0303 89 45 | 10 | Ansjovis (Engraulis anchoita och Engraulis capensis), fryst, för beredning (2)
   (3) | 1 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2788 | ex 0302 41 00 | 10 | Sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii) med en vikt högre än 100 g per styck eller lappar med en vikt högre än 80 g per styck, med undantag av lever, rom och mjölke, för beredning (2)
   (3) | 17 500 (6) | 0 % | 1.10.2016–31.12.2016
  1.10.2017–31.12.2017
  1.10.2018–31.12.2018 |
| ex 0303 51 00 | 10 |
| ex 0304 59 50 | 10 |
| ex 0304 99 23 | 10 |
| 09.2792 | ex 1604 12 99 | 11 | Sill och strömming, kryddad och/eller inlagd i vinäger, i saltlake, konserverad i tunnor på minst 70 kg netto avrunnen vikt, för beredning (2)
   (3) | 15 000 (7)
   (8) | 5 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2790 | ex 1604 14 26 | 10 | Filéer, så kallade loins, av tonfisk och bonit, för beredning (2)
   (3) | 25 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 1604 14 36 | 10 |
| ex 1604 14 46 | 11 |
| 21 |
| 91 |
| 09.2785 | ex 0307 49 59 | 10 | Kropp (9) av tioarmad bläckfisk (Ommastrephes spp. – med undantag av Todarodes sagittatus (synonym till Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) och Illex spp., fryst, med skinn och fenor, för beredning (2)
   (3) | 40 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0307 99 11 | 10 |
| ex 0307 99 17 | 21 |
| 09.2786 | ex 0307 49 59 | 20 | Tioarmad bläckfisk (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – med undantag av Todarodes
  sagittatus (synonym till Ommastrephes sagittatus) – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) och Illex spp., fryst, hel eller tentakler och fenor, för beredning (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0307 99 11 | 20 |
| 29 |
| 09.2777 | ex 0303 67 00 | 10 | Alaska pollock (Theragra chalcogramma), fryst, frysta filéer och annat fryst kött för beredning (2)
   (3) | 300 000 (10) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 75 00 | 10 |
| ex 0304 94 90 | 10 |
| 09.2772 | ex 0304 93 10 | 10 | Surimi, fryst, för beredning (2)
   (3) | 60 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 94 10 | 10 |
| ex 0304 95 10 | 10 |
| ex 0304 99 10 | 10 |
| 09.2746 | ex 0302 89 90 | 30 | Röd snapper (Lutjanus purpureus), färsk eller kyld, för beredning (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2748 | ex 0302 90 00 | 95 | Fiskrom, färsk, kyld eller fryst, saltad eller i saltlake, för beredning (2)
   (3) | 7 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 90 90 | 91 |
| ex 0305 20 00 | 30 |
| 09.2750 | ex 1604 32 00 | 20 | Fiskrom, tvättad och rensad från tillhörande organ och endast saltad eller i saltlake, för beredning av kaviarersättning (2)
   (3) | 3 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2778 | ex 0304 83 90 | 21 | Plattfisk, frysta filéer och annat fiskkött (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), för beredning (2)
   (3) | 5 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 99 99 | 65 |
| 09.2824 | ex 0302 52 00 | 10 | Kolja (Melanogrammus aeglefinus), färsk, kyld eller fryst utan huvud, utan gälar och rensad, för beredning (2)
   (3) | 5 000 | 2,6 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 64 00 | 10 |
| 09.2826 | ex 0306 17 99 | 10 | Räkor av arten Pleoticus muelleri, även utan skal, färska, kylda eller frysta, för beredning (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 4,2 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0306 27 99 | 20 |

Löp-nummer

KN-nummer

Taric-undernummer

Varuslag

Årlig kvot (i ton) (1)

Kvottull

Kvotperiod

09.2759

ex 0302 51 10

20

Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) och fisk av arten Boreogadus saida, med undantag av lever, rom och mjölke, färsk, kyld eller fryst, för beredning (2)
   (3)

75 000 (10)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0302 51 90

10

ex 0302 59 10

10

ex 0303 63 10

10

ex 0303 63 30

10

ex 0303 63 90

10

ex 0303 69 10

10

09.2765

ex 0305 62 00

20

Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) och fisk av arten Boreogadus saida, saltad eller i saltlake, men inte torkad eller rökt, för beredning (2)
   (3)

4 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

25

29

ex 0305 69 10

10

09.2776

ex 0304 71 10

10

Torsk (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), frysta filéer och fryst fiskkött, för beredning (2)
   (3)

38 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 71 90

10

ex 0304 95 21

10

ex 0304 95 25

10

09.2761

ex 0304 79 50

10

Hoki (Macruronus Novaezelandiae), frysta filéer och annat fryst fiskkött, för beredning (2)
   (3)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 95 90

11

09.2798

ex 0306 16 99

20

Kallvattenräkor av arterna Pandalus borealis och Pandalus montagui, med skal, färska, kylda eller frysta, för beredning (2)
   (3)
   (4)

10 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

30

ex 0306 26 90

12

14

92

93

09.2794

ex 1605 21 90

45

Kallvattenräkor av arterna Pandalus borealis och Pandalus montagui, kokta och skalade, för beredning (2)
   (3)
   (4)

30 000 (5)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

62

ex 1605 29 00

50

55

09.2800

ex 1605 21 90

55

Räkor av arten Pandalus jordani, kokta och skalade, för beredning (2)
   (3)
   (4)

3 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 1605 29 00

60

09.2802

ex 0306 17 92

20

Räkor av arterna Penaeus vannamei och Penaeus monodon, även utan skal, färska, kylda eller frysta, okokta, för beredning (2)
   (3)
   (4)

40 000

0 %

1.1.2016–31.12.2016

ex 0306 27 99

30

30 000

1.1.2017–31.12.2017

1.1.2018–31.12.2018

09.2760

ex 0303 66 11

10

Kummel (Merluccius spp. med undantag av Merluccius merluccius, Urophycis spp.) och golden kingklip (Genypterus blacodes och Genypterus capensis), fryst, för beredning (2)
   (3)

15 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 66 12

10

ex 0303 66 13

10

ex 0303 66 19

11

ex 0303 89 70

91

10

ex 0303 89 90

30

09.2774

ex 0304 74 19

10

Stillahavskummel (Merluccius productus), frysta filéer och annat fiskkött, för beredning (2)
   (3)

15 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 95 50

10

09.2770

ex 0305 63 00

10

Ansjovis (Engraulis anchoita), saltad eller i saltlake, men inte torkad eller rökt, för beredning (2)
   (3)

2 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2754

ex 0303 89 45

10

Ansjovis (Engraulis anchoita och Engraulis capensis), fryst, för beredning (2)
   (3)

1 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2788

ex 0302 41 00

10

Sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii) med en vikt högre än 100 g per styck eller lappar med en vikt högre än 80 g per styck, med undantag av lever, rom och mjölke, för beredning (2)
   (3)

17 500 (6)

0 %

1.10.2016–31.12.2016

1.10.2017–31.12.2017

1.10.2018–31.12.2018

ex 0303 51 00

10

ex 0304 59 50

10

ex 0304 99 23

10

09.2792

ex 1604 12 99

11

Sill och strömming, kryddad och/eller inlagd i vinäger, i saltlake, konserverad i tunnor på minst 70 kg netto avrunnen vikt, för beredning (2)
   (3)

15 000 (7)
   (8)

5 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2790

ex 1604 14 26

10

Filéer, så kallade loins, av tonfisk och bonit, för beredning (2)
   (3)

25 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 1604 14 36

10

ex 1604 14 46

11

21

91

09.2785

ex 0307 49 59

10

Kropp (9) av tioarmad bläckfisk (Ommastrephes spp. – med undantag av Todarodes sagittatus (synonym till Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) och Illex spp., fryst, med skinn och fenor, för beredning (2)
   (3)

40 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0307 99 11

10

ex 0307 99 17

21

09.2786

ex 0307 49 59

20

Tioarmad bläckfisk (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – med undantag av Todarodes
  sagittatus (synonym till Ommastrephes sagittatus) – Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) och Illex spp., fryst, hel eller tentakler och fenor, för beredning (2)
   (3)

1 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0307 99 11

20

29

09.2777

ex 0303 67 00

10

Alaska pollock (Theragra chalcogramma), fryst, frysta filéer och annat fryst kött för beredning (2)
   (3)

300 000 (10)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 75 00

10

ex 0304 94 90

10

09.2772

ex 0304 93 10

10

Surimi, fryst, för beredning (2)
   (3)

60 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 94 10

10

ex 0304 95 10

10

ex 0304 99 10

10

09.2746

ex 0302 89 90

30

Röd snapper (Lutjanus purpureus), färsk eller kyld, för beredning (2)
   (3)

1 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2748

ex 0302 90 00

95

Fiskrom, färsk, kyld eller fryst, saltad eller i saltlake, för beredning (2)
   (3)

7 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 90 90

91

ex 0305 20 00

30

09.2750

ex 1604 32 00

20

Fiskrom, tvättad och rensad från tillhörande organ och endast saltad eller i saltlake, för beredning av kaviarersättning (2)
   (3)

3 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2778

ex 0304 83 90

21

Plattfisk, frysta filéer och annat fiskkött (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), för beredning (2)
   (3)

5 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 99 99

65

09.2824

ex 0302 52 00

10

Kolja (Melanogrammus aeglefinus), färsk, kyld eller fryst utan huvud, utan gälar och rensad, för beredning (2)
   (3)

5 000

2,6 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 64 00

10

09.2826

ex 0306 17 99

10

Räkor av arten Pleoticus muelleri, även utan skal, färska, kylda eller frysta, för beredning (2)
   (3)
   (4)

10 000

4,2 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0306 27 99

20

---

(1)  Uttryckt i nettovikt, om inte annat anges.

(2)  För tillämpning av denna tullkvot krävs att villkoren i artiklarna 291–300 i förordning (EEG) nr 2454/93 är uppfyllda.

(3)  Tullkvoten är inte tillgänglig för produkter som är avsedda enbart för en eller flera typer av hantering enligt nedan:

| — | Rensning, urtagning, borttagning av stjärt, avlägsnande av huvud. |
| --- | --- |

—

Rensning, urtagning, borttagning av stjärt, avlägsnande av huvud.

| — | Skärning. |
| --- | --- |

—

Skärning.

| — | Ompackning av individuellt snabbfrysta filéer. |
| --- | --- |

—

Ompackning av individuellt snabbfrysta filéer.

| — | Stickprovstagning, sortering. |
| --- | --- |

—

Stickprovstagning, sortering.

| — | Märkning. |
| --- | --- |

—

Märkning.

| — | Förpackning. |
| --- | --- |

—

Förpackning.

| — | Kylning. |
| --- | --- |

—

Kylning.

| — | Frysning. |
| --- | --- |

—

Frysning.

| — | Djupfrysning. |
| --- | --- |

—

Djupfrysning.

| — | Glasering. |
| --- | --- |

—

Glasering.

| — | Upptining. |
| --- | --- |

—

Upptining.

| — | Urbening. |
| --- | --- |

—

Urbening.

Tullkvoten är inte tillgänglig för produkter som är avsedda även för annan behandling eller hantering som ger rätt att omfattas av kvoten, om denna behandling eller hantering äger rum på detaljhandels- eller restaurangnivå. Sänkningen av importtullarna är tillämplig endast för produkter som är avsedda som livsmedel.

Tullkvoten är emellertid tillgänglig för material som är avsedda för en eller flera typer av hantering enligt nedan:

| — | Tärning. |
| --- | --- |

—

Tärning.

| — | Styckning i ringar, styckning i band för material enligt KN-numren 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17. |
| --- | --- |

—

Styckning i ringar, styckning i band för material enligt KN-numren 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17.

| — | Fileing. |
| --- | --- |

—

Fileing.

| — | Framställning av lappar. |
| --- | --- |

—

Framställning av lappar.

| — | Skärning av frysta block. |
| --- | --- |

—

Skärning av frysta block.

| — | Delning av frysta block av filéer med mellanskikt. |
| --- | --- |

—

Delning av frysta block av filéer med mellanskikt.

(4)  Produkter enligt KN-numren 0306 16 99 (Taric-undernumren 20 och 30), 0306 26 90 (Taric-undernumren 12, 14, 92 och 93), 1605 21 90 (Taric-undernumren 45 och 62), 1605 29 00 (Taric-undernumren 50 och 55), 0306 17 92 (Taric-undernummer 20), ) 0306 27 99 (Taric-undernummer 30), 0306 17 99 (Taric-undernummer 10) och 0306 27 99 (Taric-undernummer 20) ska, trots fotnot 2, vara berättigade att omfattas av kvoten om de genomgår sådan hantering som innebär behandling av räkor med förpackningsgaser enligt definitionen i bilaga I till Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.).

(5)  Tullkvot 09.2794 sänks automatiskt till 7 000 ton per år från och med den 1 januari året efter det då det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Europeiska unionen och Kanada träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först.

(6)  Tullkvot 09.2788 sänks automatiskt till 12 000 ton per år från och med två månader efter det att tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först.

(7)  Tullkvot 09.2792 sänks automatiskt till 7 500 ton per år från och med två månader efter det att tilläggsprotokollet till det avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge som förhandlades fram parallellt med den finansiella mekanismen för EES 2014–2021 träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt, beroende på vilket som inträffar först.

(8)  Uttryckt i avrunnen vikt.

(9)  Kropp av bläckfisk utan huvud och utan tentakler, med skinn och fenor.

(10)  Artikel 4 är tillämplig.

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2266

av den 24 november 2015

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asperges du Blayais [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Asperges du Blayais” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Asperges du Blayais” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Asperges du Blayais” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Asperges du Blayais” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Asperges du Blayais” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 238, 21.7.2015, s. 13.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2267

av den 24 november 2015

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Pampapato di Ferrara”/”Pampepato di Ferrara” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Pampapato di Ferrara”/”Pampepato di Ferrara” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pampapato di Ferrara”/”Pampepato di Ferrara” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pampapato di Ferrara”/”Pampepato di Ferrara” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Pampapato di Ferrara”/”Pampepato di Ferrara” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 238, 21.7.2015, s. 9.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2268

av den 24 november 2015

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Drniški pršut [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Drniški pršut” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Drniški pršut” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Drniški pršut” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Drniški pršut” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Drniški pršut” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 241, 23.7.2015, s. 6.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2269

av den 3 december 2015

om förbud mot fiske efter torsk i område VIId med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2015 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande av fiskemöjligheterna för år 2015 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 63/TQ104 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd | COD/07D. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | VIId |
| Datum | 1.11.2015 |

Nr

63/TQ104

Medlemsstat

Belgien

Bestånd

COD/07D.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

VIId

Datum

1.11.2015

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2270

av den 3 december 2015

om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2015 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande av fiskemöjligheterna för år 2015 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 65/TQ104 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | PLE/7HJK. |
| Art | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| Område | VIIh, VIIj och VIIk |
| Datum | 6.11.2015 |

Nr

65/TQ104

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

PLE/7HJK.

Art

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Område

VIIh, VIIj och VIIk

Datum

6.11.2015

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/2271

av den 3 december 2015

om förbud mot fiske efter långa i unionens vatten och internationella vatten i område V med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2015 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 64/TQ104 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | LIN/05EI. |
| Art | Långa (Molva molva) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i område V |
| Datum | 6.11.2015 |

Nr

64/TQ104

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

LIN/05EI.

Art

Långa (Molva molva)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i område V

Datum

6.11.2015

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2272

av den 7 december 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, införde rådet en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) genom förordning (EG) nr 926/2009 (2). De ursprungliga åtgärderna baserades på förekomst av hot om skada och upphävdes, i fråga om export av produkter tillverkade av Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd, genom en dom av tribunalen (3). Domen är för närvarande föremål för ett överklagande vid domstolen (4). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, införde rådet en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) genom förordning (EG) nr 926/2009 (2). De ursprungliga åtgärderna baserades på förekomst av hot om skada och upphävdes, i fråga om export av produkter tillverkade av Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd, genom en dom av tribunalen (3). Domen är för närvarande föremål för ett överklagande vid domstolen (4).

| (2) | Åtgärderna bestod av följande värdetullar: 17,7 % för företaget Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd, 27,2 % (andra samarbetsvilliga företag) och 39,2 % (alla övriga företag). |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna bestod av följande värdetullar: 17,7 % för företaget Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd, 27,2 % (andra samarbetsvilliga företag) och 39,2 % (alla övriga företag).

2.   Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer

| (3) | Antidumpningsåtgärder finns för närvarande beträffande import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina (5). Antidumpningsåtgärderna mot Kroatien avslutades den 26 juni 2012 (6). |
| --- | --- |

(3)

Antidumpningsåtgärder finns för närvarande beträffande import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina (5). Antidumpningsåtgärderna mot Kroatien avslutades den 26 juni 2012 (6).

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) för de gällande antidumpningsåtgärderna, tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (7) för de gällande antidumpningsåtgärderna, tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs den 27 juni 2014 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (Esta) (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av järn eller stål. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs den 27 juni 2014 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (Esta) (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av järn eller stål.

| (6) | Begäran grundades på antagandet att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Begäran grundades på antagandet att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (7) | Den 3 oktober 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (8) (nedan kallat tillkännagivande om inledande). |
| --- | --- |

(7)

Den 3 oktober 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (8) (nedan kallat tillkännagivande om inledande).

4.   Parter som berörs av undersökningen

| (8) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

| (9) | Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA) om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. I tillkännagivandet om inledandet meddelade kommissionen de berörda parterna att den avsåg USA som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA) om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. I tillkännagivandet om inledandet meddelade kommissionen de berörda parterna att den avsåg USA som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (10) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelspolitiska förfaranden.

4.1   Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samtidigt som man såg till att det fanns en geografisk spridning. Urvalet bestod av sex företag i Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Rumänien och Slovakien, som svarade för cirka 55 % av den totala försäljningen till icke-närstående kunder i unionen. Inga synpunkter inkom och det fastställdes att de företag som ingick i det preliminära urvalet också skulle utgöra det slutgiltiga urvalet. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samtidigt som man såg till att det fanns en geografisk spridning. Urvalet bestod av sex företag i Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Italien, Rumänien och Slovakien, som svarade för cirka 55 % av den totala försäljningen till icke-närstående kunder i unionen. Inga synpunkter inkom och det fastställdes att de företag som ingick i det preliminära urvalet också skulle utgöra det slutgiltiga urvalet.

b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (13) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (14) | Eftersom endast fyra icke-närstående importörer gav sig till känna för att lämna in de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande, ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. Av de fyra icke-närstående importörerna samarbetade dock endast en i undersökningen och lämnade svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom endast fyra icke-närstående importörer gav sig till känna för att lämna in de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande, ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. Av de fyra icke-närstående importörerna samarbetade dock endast en i undersökningen och lämnade svar på frågeformuläret.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (15) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (17) | Eftersom endast tre exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna till kommissionen ansågs ett stickprov inte vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom endast tre exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna till kommissionen ansågs ett stickprov inte vara nödvändigt.

4.2   Frågeformulär och kontrollbesök

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse.

| (19) | Frågeformulär sändes till de tre kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de fyra icke-närstående importörer som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och till sju användare. Tjugotvå potentiella jämförbara tillverkare i sex länder, nämligen Argentina, Brasilien, Japan, Mexiko, Ukraina och USA identifierades och fick frågeformulär. |
| --- | --- |

(19)

Frågeformulär sändes till de tre kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de fyra icke-närstående importörer som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och till sju användare. Tjugotvå potentiella jämförbara tillverkare i sex länder, nämligen Argentina, Brasilien, Japan, Mexiko, Ukraina och USA identifierades och fick frågeformulär.

| (20) | Svar på frågeformuläret inkom från en kinesisk exporterande tillverkare, tre tillverkare i det jämförbara landet (USA), de sex unionstillverkarna i urvalet, en importör och tre användare. |
| --- | --- |

(20)

Svar på frågeformuläret inkom från en kinesisk exporterande tillverkare, tre tillverkare i det jämförbara landet (USA), de sex unionstillverkarna i urvalet, en importör och tre användare.

| (21) | Kontrollbesök på plats genomfördes hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina






  — | Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kontrollbesök på plats genomfördes hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

| b) | Unionstillverkare






  — | Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Tjeckien |
| --- | --- | --- |

b)

Unionstillverkare

—

Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Tjeckien

| — | Benteler Deutschland GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Benteler Deutschland GmbH, Tyskland

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Italien |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Italien

| — | TMK-ARTROM, Rumänien |
| --- | --- |

—

TMK-ARTROM, Rumänien

| — | Vallourec Tubes France, Frankrike |
| --- | --- |

—

Vallourec Tubes France, Frankrike

| — | Železiarne Podbrezová, Slovakien |
| --- | --- |

—

Železiarne Podbrezová, Slovakien

| c) | Importör






  — | Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

c)

Importör

—

Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Nederländerna

| d) | Tillverkare i ett jämförbart land






  — | IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i ett jämförbart land

—

IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA

| — | Vallourec Star, L.P., USA |
| --- | --- |

—

Vallourec Star, L.P., USA

| — | ArcelorMittal Tubular Products, USA |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products, USA

5.   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (22) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

6.   Meddelande av uppgifter

| (23) | Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Endast sökanden lämnade in uppgifter efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(23)

Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Endast sökanden lämnade in uppgifter efter meddelandet av uppgifter.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (24) | Den berörda produkten är samma produkt som i den ursprungliga undersökning som avses i skäl 1, dvs. sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt en formel utarbetad vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (9), med ursprung i Kina, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93. |
| --- | --- |

(24)

Den berörda produkten är samma produkt som i den ursprungliga undersökning som avses i skäl 1, dvs. sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt en formel utarbetad vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (9), med ursprung i Kina, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93.

2.   Likadan produkt

| (25) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(25)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA, som betraktades som jämförbart land. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA, som betraktades som jämförbart land.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (26) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Inledande anmärkningar

| (27) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (28) | Som nämnts ovan kontaktade tre kinesiska exporterande tillverkare kommissionen efter inledandet och dessa mottog ett frågeformulär. Endast ett svar mottogs dock. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för mer än 25 % av den kinesiska importen till unionen, och denna import ansågs vara representativ för den sammanlagda importen från Kina till unionen. Därför baserades undersökningsresultaten i fråga om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan på uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(28)

Som nämnts ovan kontaktade tre kinesiska exporterande tillverkare kommissionen efter inledandet och dessa mottog ett frågeformulär. Endast ett svar mottogs dock. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för mer än 25 % av den kinesiska importen till unionen, och denna import ansågs vara representativ för den sammanlagda importen från Kina till unionen. Därför baserades undersökningsresultaten i fråga om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan på uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

2.   Dumpning under översynsperioden

2.1   Jämförbart land

| (29) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

| (30) | Kommissionen informerade de berörda parterna i tillkännagivandet om inledande att man, liksom i den ursprungliga undersökningen, såg USA som ett möjligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen informerade de berörda parterna i tillkännagivandet om inledande att man, liksom i den ursprungliga undersökningen, såg USA som ett möjligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (31) | Kommissionen har dock kontaktat ett antal andra möjliga jämförbara länder (Argentina, Brasilien, Indien, Japan, Republiken Korea, Mexiko, Ryska federationen och Ukraina) för att få till stånd ett samarbete och få information. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har dock kontaktat ett antal andra möjliga jämförbara länder (Argentina, Brasilien, Indien, Japan, Republiken Korea, Mexiko, Ryska federationen och Ukraina) för att få till stånd ett samarbete och få information.

| (32) | Tre tillverkare i USA samarbetade och lämnade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(32)

Tre tillverkare i USA samarbetade och lämnade in svar på frågeformuläret.

| (33) | Konkurrensen på den amerikanska marknaden ansågs ligga på en hög nivå, med ett stort antal tillverkare som säljer på hemmamarknaden och med betydande import (trots de gällande antidumpningstullarna mot Kina). De kvantiteter som såldes på den amerikanska marknaden var betydande och den senare var jämförbar med den kinesiska marknaden också i fråga om produktsortiment. Dessutom ansågs de använda råvarorna och de samarbetsvilliga tillverkarnas produktionsmetoder i ett jämförbart land vara liknande dem på den kinesiska marknaden. Därför, och med tanke på den samarbetsvilja som visats, ansågs USA vara ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Konkurrensen på den amerikanska marknaden ansågs ligga på en hög nivå, med ett stort antal tillverkare som säljer på hemmamarknaden och med betydande import (trots de gällande antidumpningstullarna mot Kina). De kvantiteter som såldes på den amerikanska marknaden var betydande och den senare var jämförbar med den kinesiska marknaden också i fråga om produktsortiment. Dessutom ansågs de använda råvarorna och de samarbetsvilliga tillverkarnas produktionsmetoder i ett jämförbart land vara liknande dem på den kinesiska marknaden. Därför, och med tanke på den samarbetsvilja som visats, ansågs USA vara ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

2.2   Normalvärde

| (34) | De uppgifter som mottagits från de samarbetsvilliga tillverkarna i USA användes som grundval för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(34)

De uppgifter som mottagits från de samarbetsvilliga tillverkarna i USA användes som grundval för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina.

| (35) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för de samarbetsvilliga tillverkarna i USA var representativ under översynsperioden. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala kinesiska exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. På denna grundval ansågs försäljningen på hemmamarknaden i USA vara representativ. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för de samarbetsvilliga tillverkarna i USA var representativ under översynsperioden. Försäljningen på hemmamarknaden anses vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgör minst 5 % av den totala kinesiska exportvolymen av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. På denna grundval ansågs försäljningen på hemmamarknaden i USA vara representativ.

| (36) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Undersökningen gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella produkttypen. I de fall när den inhemska försäljningen av den särskilda produkttypen gjorts i tillräckliga kvantiteter och vid normal handel, fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset, beräknat som det vägda genomsnittet av all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Undersökningen gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella produkttypen. I de fall när den inhemska försäljningen av den särskilda produkttypen gjorts i tillräckliga kvantiteter och vid normal handel, fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset, beräknat som det vägda genomsnittet av all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden.

| (37) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(37)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (38) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(38)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under översynsperioden.

2.3   Exportpris

| (39) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den undersökta produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. Exportpriset var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den undersökta produkten när den såldes på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

2.4   Jämförelse

| (40) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (inrikes- och sjötransport), försäkringskostnader, bankavgifter och provisioner. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (inrikes- och sjötransport), försäkringskostnader, bankavgifter och provisioner.

2.5   Dumpningsmarginal

| (41) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till 158,3 %. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till 158,3 %.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (42) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De faktorer som analyserades var exportpriset till andra bestämmelseorter, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De faktorer som analyserades var exportpriset till andra bestämmelseorter, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft.

3.1   Den kinesiska exporten till andra bestämmelseorter

| (43) | Enligt den kinesiska databasen över exportstatistik uppgick den globala kinesiska exporten av sömlösa rör av järn eller stål (124 länder förutom unionen) till 4,6 miljoner ton under 2013. Priserna varierade mellan 400 euro/ton och 4 500 euro/ton. Den kinesiska importen till unionen uppgick till 68 000 ton under översynsperioden, med ett genomsnittligt pris på under 700 euro/ton (baserat på uppgifter från Eurostat). Kommissionen ansåg att sådana betydande prisskillnader inte gjorde det möjligt att dra några meningsfulla slutsatser om de kinesiska exportörernas prissättning till andra tredjeländer. Undersökningen visade emellertid att det genomsnittliga exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina till marknader i tredjeländer (Chile, Iran, Sydkorea, Förenade Arabemiraten och Turkiet) var lägre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till unionen. De kvantiteter som exporterats och de priser som de kinesiska exporterande tillverkarna tar ut på vissa viktiga exportmarknader som unionen, Kanada, USA, Colombia, Mexiko, Brasilien, Ryssland, Vitryssland och Kazakstan, påverkas dessutom av befintliga åtgärder som antidumpningstullar eller garantier. |
| --- | --- |

(43)

Enligt den kinesiska databasen över exportstatistik uppgick den globala kinesiska exporten av sömlösa rör av järn eller stål (124 länder förutom unionen) till 4,6 miljoner ton under 2013. Priserna varierade mellan 400 euro/ton och 4 500 euro/ton. Den kinesiska importen till unionen uppgick till 68 000 ton under översynsperioden, med ett genomsnittligt pris på under 700 euro/ton (baserat på uppgifter från Eurostat). Kommissionen ansåg att sådana betydande prisskillnader inte gjorde det möjligt att dra några meningsfulla slutsatser om de kinesiska exportörernas prissättning till andra tredjeländer. Undersökningen visade emellertid att det genomsnittliga exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina till marknader i tredjeländer (Chile, Iran, Sydkorea, Förenade Arabemiraten och Turkiet) var lägre än det genomsnittliga kinesiska exportpriset till unionen. De kvantiteter som exporterats och de priser som de kinesiska exporterande tillverkarna tar ut på vissa viktiga exportmarknader som unionen, Kanada, USA, Colombia, Mexiko, Brasilien, Ryssland, Vitryssland och Kazakstan, påverkas dessutom av befintliga åtgärder som antidumpningstullar eller garantier.

3.2   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (44) | Undersökningen visade att produktionskapaciteten i Kina ökat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen. Offentligt tillgängliga uppgifter som inhämtades under besöket pekar på att produktionskapaciteten var 32 miljoner ton (10). De uppgifter som sökanden lämnat tyder på en ännu högre produktionskapacitet på upp till 43 miljoner ton. Bägge källor bekräftar att sedan den ursprungliga undersökningen, har de kinesiska tillverkarnas produktionskapacitet ökat kraftigt, dvs. med minst 60 %. |
| --- | --- |

(44)

Undersökningen visade att produktionskapaciteten i Kina ökat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen. Offentligt tillgängliga uppgifter som inhämtades under besöket pekar på att produktionskapaciteten var 32 miljoner ton (10). De uppgifter som sökanden lämnat tyder på en ännu högre produktionskapacitet på upp till 43 miljoner ton. Bägge källor bekräftar att sedan den ursprungliga undersökningen, har de kinesiska tillverkarnas produktionskapacitet ökat kraftigt, dvs. med minst 60 %.

| (45) | All insamlad information bekräftar att det råder överkapacitet i den kinesiska industrin. Inga uppgifter lades fram som tyder på att den inhemska förbrukningen i Kina kommer att öka under de kommande åren i tillräcklig utsträckning för att absorbera den rådande överkapaciteten. |
| --- | --- |

(45)

All insamlad information bekräftar att det råder överkapacitet i den kinesiska industrin. Inga uppgifter lades fram som tyder på att den inhemska förbrukningen i Kina kommer att öka under de kommande åren i tillräcklig utsträckning för att absorbera den rådande överkapaciteten.

| (46) | Undersökningen visade att tillverkningen i Kina ungefärligen uppgick till 30 miljoner ton under översynsperioden, vilket innebär att den outnyttjade kapaciteten uppgår till minst två miljoner ton. Denna outnyttjade produktionskapacitet motsvarar mer än 100 % av unionens förbrukning under översynsperioden och ansågs därför vara betydande. Det finns därför en betydande outnyttjad produktionskapacitet i Kina som sannolikt kommer att användas, med tanke på slutsatserna med avseende på unionsmarknadens attraktionskraft och svårigheterna för den inre marknaden att absorbera denna kapacitet, till att öka exportvolymerna till unionsmarknaden om det inte införs åtgärder. |
| --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att tillverkningen i Kina ungefärligen uppgick till 30 miljoner ton under översynsperioden, vilket innebär att den outnyttjade kapaciteten uppgår till minst två miljoner ton. Denna outnyttjade produktionskapacitet motsvarar mer än 100 % av unionens förbrukning under översynsperioden och ansågs därför vara betydande. Det finns därför en betydande outnyttjad produktionskapacitet i Kina som sannolikt kommer att användas, med tanke på slutsatserna med avseende på unionsmarknadens attraktionskraft och svårigheterna för den inre marknaden att absorbera denna kapacitet, till att öka exportvolymerna till unionsmarknaden om det inte införs åtgärder.

3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (47) | Enligt Eurostat minskade importen till unionen från Kina först från mer än 78 000 ton 2011 till över 47 000 ton 2012 för att återigen öka till nästan 68 000 ton under översynsperioden. Den minskade importen under 2012 sammanföll med sjunkande efterfrågan på unionsmarknaden. Även om den svagare efterfrågan fortsatte under översynsperioden ökade importvolymen, vilket medförde en ökning av marknadsandelen för den kinesiska importen till 3,6 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Enligt Eurostat minskade importen till unionen från Kina först från mer än 78 000 ton 2011 till över 47 000 ton 2012 för att återigen öka till nästan 68 000 ton under översynsperioden. Den minskade importen under 2012 sammanföll med sjunkande efterfrågan på unionsmarknaden. Även om den svagare efterfrågan fortsatte under översynsperioden ökade importvolymen, vilket medförde en ökning av marknadsandelen för den kinesiska importen till 3,6 % under översynsperioden.

| (48) | Såsom anges i skäl 41 dumpades importen från Kina under översynsperioden medan åtgärderna var i kraft. Den konstaterade dumpningsmarginalen var till och med väsentligt högre än den dumpningsmarginal som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. Om importen fortsatte att dumpas trots åtgärder, finns det ingen anledning att tro att importpriserna från Kina skulle öka om åtgärderna försvann, och än mindre till en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning. |
| --- | --- |

(48)

Såsom anges i skäl 41 dumpades importen från Kina under översynsperioden medan åtgärderna var i kraft. Den konstaterade dumpningsmarginalen var till och med väsentligt högre än den dumpningsmarginal som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. Om importen fortsatte att dumpas trots åtgärder, finns det ingen anledning att tro att importpriserna från Kina skulle öka om åtgärderna försvann, och än mindre till en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning.

| (49) | Såsom nämns i skäl 43 begränsar de befintliga åtgärderna i fråga om den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål till ett antal viktiga exportmarknader för kinesiska exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål i hög grad möjligheterna till utvidgning eller fortsättning av den kinesiska exporten till dessa marknader. Samtidigt fastställdes det att den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens exportpris var högre än dess exportpriser på marknader i tredjeländer, vilket visar att unionsmarknaden är lockande trots gällande tullar. Det visades vidare att unionsmarknaden kommer att ses som ett öppet mål när det gäller att absorbera en stor del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten som med största sannolikhet skulle riktas till unionsmarknaden till dumpade priser i avsaknad av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(49)

Såsom nämns i skäl 43 begränsar de befintliga åtgärderna i fråga om den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål till ett antal viktiga exportmarknader för kinesiska exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål i hög grad möjligheterna till utvidgning eller fortsättning av den kinesiska exporten till dessa marknader. Samtidigt fastställdes det att den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens exportpris var högre än dess exportpriser på marknader i tredjeländer, vilket visar att unionsmarknaden är lockande trots gällande tullar. Det visades vidare att unionsmarknaden kommer att ses som ett öppet mål när det gäller att absorbera en stor del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten som med största sannolikhet skulle riktas till unionsmarknaden till dumpade priser i avsaknad av antidumpningsåtgärder.

| (50) | Före införandet 2009 av de gällande åtgärderna uppgick dessutom den kinesiska exporten till unionen till 542 840 ton, dvs. nästan åtta gånger mer än under översynsperioden. Detta visar att unionsmarknaden är attraktiv för kinesisk import på grund av marknadens storlek och att det finns en kapacitet på unionsmarknaden för att absorbera de ökade importvolymerna från Kina. De införda antidumpningstullarna hindrade kinesiska exporttillverkare från att öka sin försäljningsvolym till unionen, som sannolikt kommer att öka igen om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, särskilt med tanke på den stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(50)

Före införandet 2009 av de gällande åtgärderna uppgick dessutom den kinesiska exporten till unionen till 542 840 ton, dvs. nästan åtta gånger mer än under översynsperioden. Detta visar att unionsmarknaden är attraktiv för kinesisk import på grund av marknadens storlek och att det finns en kapacitet på unionsmarknaden för att absorbera de ökade importvolymerna från Kina. De införda antidumpningstullarna hindrade kinesiska exporttillverkare från att öka sin försäljningsvolym till unionen, som sannolikt kommer att öka igen om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, särskilt med tanke på den stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina som beskrivs nedan.

| (51) | Och dessutom, även om förbrukningen på den kinesiska marknaden ökat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen, är det osannolikt att de kinesiska tillverkarnas stora outnyttjade produktionskapacitet kan absorberas på hemmamarknaden, vilket förklaras i skäl 45. |
| --- | --- |

(51)

Och dessutom, även om förbrukningen på den kinesiska marknaden ökat avsevärt sedan den ursprungliga undersökningen, är det osannolikt att de kinesiska tillverkarnas stora outnyttjade produktionskapacitet kan absorberas på hemmamarknaden, vilket förklaras i skäl 45.

| (52) | Om nuvarande åtgärder tillåts upphöra är det därför sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna avsevärt skulle öka sin export till unionsmarknaden till dumpade priser. |
| --- | --- |

(52)

Om nuvarande åtgärder tillåts upphöra är det därför sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna avsevärt skulle öka sin export till unionsmarknaden till dumpade priser.

3.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (53) | Undersökningen visade att försäljningen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina till unionen skedde till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (som överskred den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden), gällande åtgärder mot kinesisk import på andra tredjemarknader och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(53)

Undersökningen visade att försäljningen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina till unionen skedde till dumpade priser under översynsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (som överskred den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden), gällande åtgärder mot kinesisk import på andra tredjemarknader och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

D.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (54) | Unionsindustrin har inte genomgått betydande strukturförändringar sedan den ursprungliga undersökningen. Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av omkring 20 tillverkare i unionen. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Unionsindustrin har inte genomgått betydande strukturförändringar sedan den ursprungliga undersökningen. Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av omkring 20 tillverkare i unionen. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (55) | Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga tillverkare och på uppgifter från sökanden. |
| --- | --- |

(55)

Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga tillverkare och på uppgifter från sökanden.

| (56) | Så som anges i skäl 12 valdes, på grund av det stora antalet unionstillverkare, ett stickprov på sex unionstillverkare ut. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin, som svarade för cirka 60 % av den totala försäljningen i unionen. |
| --- | --- |

(56)

Så som anges i skäl 12 valdes, på grund av det stora antalet unionstillverkare, ett stickprov på sex unionstillverkare ut. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin, som svarade för cirka 60 % av den totala försäljningen i unionen.

2.   Förbrukningen i unionen

| (57) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som lämnats av sökanden och ii) importvolymerna från tredjeländer på unionsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat. Sökanden samlade in och sammanställde försäljningsuppgifter från sexton unionstillverkare och gjorde en uppskattning av uppgifterna för resten. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som lämnats av sökanden och ii) importvolymerna från tredjeländer på unionsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat. Sökanden samlade in och sammanställde försäljningsuppgifter från sexton unionstillverkare och gjorde en uppskattning av uppgifterna för resten.

| (58) | Att döma av dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 2 353 291 | 2 058 262 | 1 841 591 | 1 904 410 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 81 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat och de uppgifter som sökanden lämnat. |

(58)

Att döma av dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2011

2012

2013

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen (ton)

2 353 291

2 058 262

1 841 591

1 904 410

Index (2011 = 100)

100

87

78

81

Källa: Uppgifter från Eurostat och de uppgifter som sökanden lämnat.

| (59) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 19 %. Närmare bestämt så minskade unionsmarknaden för den undersökta produkten och den likadana produkten stadigt fram till 2013 (med 22 %) och förbättrades därefter något under översynsperioden (med 3,4 %). |
| --- | --- |

(59)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 19 %. Närmare bestämt så minskade unionsmarknaden för den undersökta produkten och den likadana produkten stadigt fram till 2013 (med 22 %) och förbättrades därefter något under översynsperioden (med 3,4 %).

| (60) | Den nedåtgående trenden i förbrukningen i unionen kan huvudsakligen förklaras av den minskade efterfrågan från byggnads-, industri- och energisektorn, som inte nådde upp till nivåerna före krisen, dvs. före år 2009. |
| --- | --- |

(60)

Den nedåtgående trenden i förbrukningen i unionen kan huvudsakligen förklaras av den minskade efterfrågan från byggnads-, industri- och energisektorn, som inte nådde upp till nivåerna före krisen, dvs. före år 2009.

3.   Import från det berörda landet

3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

| Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (i ton) | 78 153 | 47 279 | 55 777 | 67 977 |
| Index | 100 | 60 | 71 | 87 |
| Marknadsandel (%) | 3,3 | 2,3 | 3 | 3,6 |
| Källa: Eurostat. |

Land

2011

2012

2013

Översynsperioden

Kina

Volym (i ton)

78 153

47 279

55 777

67 977

Index

100

60

71

87

Marknadsandel (%)

3,3

2,3

3

3,6

Källa: Eurostat.

| (61) | Importvolymen för den berörda produkten från Kina till unionen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 78 000 ton under 2011 till 68 000 ton under översynsperioden. Importvolymen från Kina sjönk väsentligt under 2012 (med 40 %), men har därefter stadigt ökat (med 18 % under 2013 jämfört med 2012 och därefter med 22 % under översynsperioden jämfört med 2013). |
| --- | --- |

(61)

Importvolymen för den berörda produkten från Kina till unionen minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden, från omkring 78 000 ton under 2011 till 68 000 ton under översynsperioden. Importvolymen från Kina sjönk väsentligt under 2012 (med 40 %), men har därefter stadigt ökat (med 18 % under 2013 jämfört med 2012 och därefter med 22 % under översynsperioden jämfört med 2013).

| (62) | Importen av den undersökta produkten från Kina till unionen minskade mindre än förbrukningen i unionen, vilket ledde till en marginell ökning av marknadsandelen för den kinesiska importen från 3,3 % under 2011 till 3,6 % under översynsperioden. Marknadsandelen minskade till 2,3 % under 2012 och ökade därefter till 3 % under 2013 och 3,6 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Importen av den undersökta produkten från Kina till unionen minskade mindre än förbrukningen i unionen, vilket ledde till en marginell ökning av marknadsandelen för den kinesiska importen från 3,3 % under 2011 till 3,6 % under översynsperioden. Marknadsandelen minskade till 2,3 % under 2012 och ökade därefter till 3 % under 2013 och 3,6 % under undersökningsperioden.

3.2   Importpriser från det berörda landet

| (63) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:

  Tabell 3


  Importpriser











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Genomsnittligt pris (euro per ton) | 801 | 828 | 747 | 692 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 103 | 93 | 86 |
| Källa: Eurostat. |

(63)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina:

Tabell 3

Importpriser

Land

2011

2012

2013

Översynsperioden

Kina

Genomsnittligt pris (euro per ton)

801

828

747

692

Index för försäljningsvolym

100

103

93

86

Källa: Eurostat.

| (64) | Mellan 2011 och översynsperioden sjönk det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i Kina med 14 % från 801 euro/ton 2011 till 692 euro/ton under översynsperioden. De kinesiska importpriserna ökade närmare bestämt med 3 % under 2012 för att sedan minska med mer än 16 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset för produkterna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren låg i samma intervall som de genomsnittliga importpriserna från Eurostat och följde samma trend under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Mellan 2011 och översynsperioden sjönk det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten med ursprung i Kina med 14 % från 801 euro/ton 2011 till 692 euro/ton under översynsperioden. De kinesiska importpriserna ökade närmare bestämt med 3 % under 2012 för att sedan minska med mer än 16 % under översynsperioden. Det genomsnittliga importpriset för produkterna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren låg i samma intervall som de genomsnittliga importpriserna från Eurostat och följde samma trend under skadeundersökningsperioden.

3.3   Prisunderskridande

| (65) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de utvalda unionstillverkarna tog ut på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och det genomsnittliga priset för importen från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) på grundval av verifierade uppgifter från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de utvalda unionstillverkarna tog ut på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och det genomsnittliga priset för importen från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån (kostnader, försäkring, frakt) på grundval av verifierade uppgifter från den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren.

| (66) | För att beräkna nivån på prisunderskridandet användes information från alla utvalda unionstillverkare under översynsperioden. Jämförelsen visade att under översynsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av unionsindustrins försäljningspriser, till 28,4 %. Om den antidumpningstull på 17,7 % som gäller för den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 39,2 %. |
| --- | --- |

(66)

För att beräkna nivån på prisunderskridandet användes information från alla utvalda unionstillverkare under översynsperioden. Jämförelsen visade att under översynsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av unionsindustrins försäljningspriser, till 28,4 %. Om den antidumpningstull på 17,7 % som gäller för den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 39,2 %.

4.   Import från tredjeländer

| (67) | Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Import från övriga tredjeländer











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Volym (i ton) | 44 615 | 39 168 | 57 915 | 59 656 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 88 | 130 | 134 |
| Marknadsandel (%) | 1,9 | 1,9 | 3,1 | 3,1 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 900 | 898 | 838 | 776 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 100 | 93 | 86 |
| Japan | Volym (i ton) | 51 852 | 47 163 | 23 721 | 21 426 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 91 | 46 | 41 |
| Marknadsandel (%) | 2,2 | 2,3 | 1,3 | 1,1 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 2 303 | 2 526 | 2 244 | 2 330 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 110 | 97 | 101 |
| Vitryssland | Volym (i ton) | 33 614 | 35 761 | 28 380 | 29 600 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 106 | 84 | 88 |
| Marknadsandel (%) | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 1,6 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 849 | 856 | 803 | 783 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 101 | 95 | 92 |
| Ryssland | Volym (i ton) | 19 018 | 13 375 | 7 154 | 7 977 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 70 | 38 | 42 |
| Marknadsandel (%) | 0,8 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 1 065 | 1 068 | 1 021 | 901 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 100 | 96 | 85 |
| Övriga tredjeländer | Volym (i ton) | 43 230 | 54 977 | 43 713 | 56 509 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 127 | 101 | 131 |
| Marknadsandel (%) | 2,6 | 3,3 | 2,8 | 3,4 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 1 249 | 1 659 | 1 195 | 1 327 |
| Index för försäljningsvolym | 100 | 133 | 96 | 106 |
| Källa: Eurostat. |

(67)

Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Import från övriga tredjeländer

Land

2011

2012

2013

Översynsperioden

Ukraina

Volym (i ton)

44 615

39 168

57 915

59 656

Index för försäljningsvolym

100

88

130

134

Marknadsandel (%)

1,9

1,9

3,1

3,1

Genomsnittligt pris (euro per ton)

900

898

838

776

Index för försäljningsvolym

100

100

93

86

Japan

Volym (i ton)

51 852

47 163

23 721

21 426

Index för försäljningsvolym

100

91

46

41

Marknadsandel (%)

2,2

2,3

1,3

1,1

Genomsnittligt pris (euro per ton)

2 303

2 526

2 244

2 330

Index för försäljningsvolym

100

110

97

101

Vitryssland

Volym (i ton)

33 614

35 761

28 380

29 600

Index för försäljningsvolym

100

106

84

88

Marknadsandel (%)

1,4

1,7

1,5

1,6

Genomsnittligt pris (euro per ton)

849

856

803

783

Index för försäljningsvolym

100

101

95

92

Ryssland

Volym (i ton)

19 018

13 375

7 154

7 977

Index för försäljningsvolym

100

70

38

42

Marknadsandel (%)

0,8

0,6

0,4

0,4

Genomsnittligt pris (euro per ton)

1 065

1 068

1 021

901

Index för försäljningsvolym

100

100

96

85

Övriga tredjeländer

Volym (i ton)

43 230

54 977

43 713

56 509

Index för försäljningsvolym

100

127

101

131

Marknadsandel (%)

2,6

3,3

2,8

3,4

Genomsnittligt pris (euro per ton)

1 249

1 659

1 195

1 327

Index för försäljningsvolym

100

133

96

106

Källa: Eurostat.

| (68) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymerna från Ukraina med 34 % till 59 656 ton under översynsperioden, medan importvolymerna från Japan, Ryssland och Vitryssland minskade med 59 %, 58 % respektive 12 % och uppgick till 21 426 ton, 7 977 ton respektive 29 600 ton under samma period. Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 31 % från 43 230 ton till 56 509 ton. När det gäller marknadsandelar hade Ukraina och andra tredjeländer cirka 3 % av unionsmarknaden, medan Japan och Vitryssland hade cirka 1 % respektive 2 %. Rysslands marknadsandel var marginell (0,4 %) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymerna från Ukraina med 34 % till 59 656 ton under översynsperioden, medan importvolymerna från Japan, Ryssland och Vitryssland minskade med 59 %, 58 % respektive 12 % och uppgick till 21 426 ton, 7 977 ton respektive 29 600 ton under samma period. Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 31 % från 43 230 ton till 56 509 ton. När det gäller marknadsandelar hade Ukraina och andra tredjeländer cirka 3 % av unionsmarknaden, medan Japan och Vitryssland hade cirka 1 % respektive 2 %. Rysslands marknadsandel var marginell (0,4 %) under översynsperioden.

| (69) | Priserna på importen från Ukraina, Vitryssland och Ryssland sjönk under skadeundersökningsperioden, medan priserna på importen från Japan och andra tredjeländer steg. Under översynsperioden var importpriset för sömlösa rör av järn eller stål cirka 780 euro/ton för Vitryssland och Ukraina, och för Japan och andra tredjeländer var det cirka 2 330 euro/ton och 1 327 euro/ton. Importpriset från Ryssland var cirka 900 euro/ton under översynsperioden. Det finns gällande antidumpningsåtgärder på import av sömlösa rör av järn eller stål från Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(69)

Priserna på importen från Ukraina, Vitryssland och Ryssland sjönk under skadeundersökningsperioden, medan priserna på importen från Japan och andra tredjeländer steg. Under översynsperioden var importpriset för sömlösa rör av järn eller stål cirka 780 euro/ton för Vitryssland och Ukraina, och för Japan och andra tredjeländer var det cirka 2 330 euro/ton och 1 327 euro/ton. Importpriset från Ryssland var cirka 900 euro/ton under översynsperioden. Det finns gällande antidumpningsåtgärder på import av sömlösa rör av järn eller stål från Ryssland och Ukraina.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.1   Allmänna anmärkningar

| (70) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (71) | I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen har utvärderat de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från sökanden, som bestod av uppgifter rörande sexton unionstillverkare och av uppskattningar av resten så som sägs i skäl 57. Uppgifterna rör alla kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde de utvalda unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(71)

I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen har utvärderat de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från sökanden, som bestod av uppgifter rörande sexton unionstillverkare och av uppskattningar av resten så som sägs i skäl 57. Uppgifterna rör alla kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde de utvalda unionstillverkarna.

| (72) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(72)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (73) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(73)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.2   Makroekonomiska indikatorer

a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (74) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym | 3 746 432 | 3 585 043 | 3 292 752 | 3 361 226 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 96 | 88 | 90 |
| Produktionskapacitet | 5 118 662 | 5 085 063 | 5 039 564 | 5 046 214 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 98 | 99 |
| Kapacitetsutnyttjande | 73 % | 71 % | 65 % | 67 % |
| Källa: Uppgifter från sökanden. |

(74)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

Översynsperioden

Produktionsvolym

3 746 432

3 585 043

3 292 752

3 361 226

Index (2011 = 100)

100

96

88

90

Produktionskapacitet

5 118 662

5 085 063

5 039 564

5 046 214

Index (2011 = 100)

100

99

98

99

Kapacitetsutnyttjande

73 %

71 %

65 %

67 %

Källa: Uppgifter från sökanden.

| (75) | Unionsindustrins produktion minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 3 746 432 ton 2011 till 3 361 226 ton under översynsperioden. Mer exakt minskade den först med 12 % fram till 2013 och ökade därefter marginellt med 2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Unionsindustrins produktion minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 3 746 432 ton 2011 till 3 361 226 ton under översynsperioden. Mer exakt minskade den först med 12 % fram till 2013 och ökade därefter marginellt med 2 % under översynsperioden.

| (76) | Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden och uppgick till cirka 5 miljoner ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Produktionskapaciteten förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden och uppgick till cirka 5 miljoner ton under översynsperioden.

| (77) | Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk till 65 % fram till 2013 och förbättrades därefter svagt till 67 % under översynsperioden. Totalt sett ökade kapacitetsutnyttjandet från 73 % under 2011 till 67 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Till följd av den minskade produktionsvolymen och den stabila produktionskapaciteten utvecklades kapacitetsutnyttjandet i enlighet med produktionsvolymen, dvs. det sjönk till 65 % fram till 2013 och förbättrades därefter svagt till 67 % under översynsperioden. Totalt sett ökade kapacitetsutnyttjandet från 73 % under 2011 till 67 % under översynsperioden.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (78) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig försäljningsvolym i unionen | 2 082 810 | 1 820 539 | 1 624 931 | 1 661 265 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 80 |
| Unionsindustrins marknadsandel | 89 % | 89 % | 88 % | 87 % |
| Källa: Uppgifter från sökanden. |

(78)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

Översynsperioden

Årlig försäljningsvolym i unionen

2 082 810

1 820 539

1 624 931

1 661 265

Index (2011 = 100)

100

87

78

80

Unionsindustrins marknadsandel

89 %

89 %

88 %

87 %

Källa: Uppgifter från sökanden.

| (79) | Den totala försäljningsvolymen för unionsindustrin rapporterad i tabell 6 omfattar försäljning till icke-närstående och närstående kunder som befanns vara marknadsmässig. |
| --- | --- |

(79)

Den totala försäljningsvolymen för unionsindustrin rapporterad i tabell 6 omfattar försäljning till icke-närstående och närstående kunder som befanns vara marknadsmässig.

| (80) | Unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden minskade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade gradvis med 22 % fram till 2013 och förbättrades därefter marginellt och uppgick till drygt 1,6 miljoner ton under översynsperioden. Minskningen av unionsindustrins försäljning är främst en följd av minskad efterfrågan i unionen på sömlösa rör av järn eller stål (se skäl 60). Till följd av detta förlorade unionsindustrin 2 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och nådde en marknadsandel på 87 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden minskade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade gradvis med 22 % fram till 2013 och förbättrades därefter marginellt och uppgick till drygt 1,6 miljoner ton under översynsperioden. Minskningen av unionsindustrins försäljning är främst en följd av minskad efterfrågan i unionen på sömlösa rör av järn eller stål (se skäl 60). Till följd av detta förlorade unionsindustrin 2 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, och nådde en marknadsandel på 87 % under översynsperioden.

c)   Tillväxt

| (81) | Förbrukningen i unionen minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 20 %, vilket innebar att marknadsandelen minskade med 2 procentenheter. |
| --- | --- |

(81)

Förbrukningen i unionen minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 20 %, vilket innebar att marknadsandelen minskade med 2 procentenheter.

d)   Sysselsättning och produktivitet

| (82) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 21 131 | 20 850 | 20 455 | 20 768 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 97 | 98 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 177 | 172 | 161 | 162 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |
| Källa: Uppgifter från sökanden. |

(82)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Antal anställda

21 131

20 850

20 455

20 768

Index (2011 = 100)

100

99

97

98

Produktivitet (enhet/anställd)

177

172

161

162

Index (2011 = 100)

100

97

91

91

Källa: Uppgifter från sökanden.

| (83) | Sysselsättningen i unionsindustrin minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 20 768 anställda under översynsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Sysselsättningen i unionsindustrin minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 20 768 anställda under översynsperioden.

| (84) | Produktiviteten minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden på grund av att sysselsättningen i unionen minskade långsammare än unionstillverkningen. Under normala ekonomiska förhållanden tar det längre tid för unionsindustrin att anpassa sig till den minskade efterfrågan och därför finns det vanligtvis en eftersläpande effekt mellan minskad produktionen och minskat antal anställda. |
| --- | --- |

(84)

Produktiviteten minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden på grund av att sysselsättningen i unionen minskade långsammare än unionstillverkningen. Under normala ekonomiska förhållanden tar det längre tid för unionsindustrin att anpassa sig till den minskade efterfrågan och därför finns det vanligtvis en eftersläpande effekt mellan minskad produktionen och minskat antal anställda.

e)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (85) | Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina låg högt över miniminivån, medan importvolymerna från Kina förblev låga under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att importen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina fortsatte till unionsmarknaden till dumpade priser och att unionsindustrins situation har försämrats betydligt som konstateras i skälen 99–102. |
| --- | --- |

(85)

Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina låg högt över miniminivån, medan importvolymerna från Kina förblev låga under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att importen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina fortsatte till unionsmarknaden till dumpade priser och att unionsindustrins situation har försämrats betydligt som konstateras i skälen 99–102.

5.3   Mikroekonomiska indikatorer

a)   Priser och faktorer som påverkar priser

| (86) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga försäljningspriser | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris per enhet på unionsmarknaden (euro/ton) | 1 294 | 1 258 | 1 187 | 1 170 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 92 | 90 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 1 257 | 1 186 | 1 167 | 1 128 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 94 | 93 | 90 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(86)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Genomsnittliga försäljningspriser

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittligt pris per enhet på unionsmarknaden (euro/ton)

1 294

1 258

1 187

1 170

Index (2011 = 100)

100

97

92

90

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

1 257

1 186

1 167

1 128

Index (2011 = 100)

100

94

93

90

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (87) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk med 10 % under översynsperioden och uppgick till 1 170 euro/ton under översynsperioden. Prisminskningen kan ses som en konsekvens av dels unionsindustrin strävan efter att minska kostnaderna, dels av prispressen från den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(87)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk med 10 % under översynsperioden och uppgick till 1 170 euro/ton under översynsperioden. Prisminskningen kan ses som en konsekvens av dels unionsindustrin strävan efter att minska kostnaderna, dels av prispressen från den kinesiska importen.

| (88) | Den genomsnittliga produktionskostnaden för unionsindustrin minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 1 257 euro/ton under 2011 till 1 128 euro/ton under översynsperioden. De sänkta produktionskostnaderna kan förklaras främst genom effektivare tillverkningsprocesser och –utrustning. |
| --- | --- |

(88)

Den genomsnittliga produktionskostnaden för unionsindustrin minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden, från 1 257 euro/ton under 2011 till 1 128 euro/ton under översynsperioden. De sänkta produktionskostnaderna kan förklaras främst genom effektivare tillverkningsprocesser och –utrustning.

b)   Arbetskraftskostnader

| (89) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 41 710 | 41 465 | 41 662 | 41 191 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 100 | 99 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(89)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2011

2012

2013

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

41 710

41 465

41 662

41 191

Index (2011 = 100)

100

99

100

99

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (90) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd var relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med en marginell minskning med 1 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 1 % under 2012, för att sedan öka med 0,5 % och därefter sjunka igen med 1 %. |
| --- | --- |

(90)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd var relativt stabil under skadeundersökningsperioden, med en marginell minskning med 1 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 1 % under 2012, för att sedan öka med 0,5 % och därefter sjunka igen med 1 %.

c)   Lagerhållning

| (91) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 145 083 | 129 772 | 166 387 | 153 971 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 115 | 106 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | 3,9 | 3,6 | 5,1 | 4,6 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(91)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lager

2011

2012

2013

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

145 083

129 772

166 387

153 971

Index (2011 = 100)

100

89

115

106

Utgående lager som andel av produktionen (%)

3,9

3,6

5,1

4,6

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (92) | Totalt sett ökade det utgående lagret med 6 % under skadeundersökningsperioden. Från 2011 till 2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från 2012 till 2013 ökade lagren på grund av en minskning av unionsindustrins totala försäljning. Från 2013 till översynsperioden minskade det utgående lagret igen, främst på grund av att unionsindustrins försäljning ökade både utanför och på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(92)

Totalt sett ökade det utgående lagret med 6 % under skadeundersökningsperioden. Från 2011 till 2012 minskade det utgående lagret till följd av en minskning av produktionsvolymen och en ökning av exportförsäljningsvolymen. Från 2012 till 2013 ökade lagren på grund av en minskning av unionsindustrins totala försäljning. Från 2013 till översynsperioden minskade det utgående lagret igen, främst på grund av att unionsindustrins försäljning ökade både utanför och på unionsmarknaden.

| (93) | Undersökningen visade att i unionsindustrin sker tillverkning huvudsakligen på grundval av kundernas kortfristiga beställningar, och lagren utgör därför en relativt låg procentandel av produktionen. Utgående lager som andel av produktionen följde trenden för utgående lager och ökade marginellt från 3,9 % under 2011 till 4,6 % under översynsperioden, främst på grund av minskningen av unionens totala försäljning. Den minskade närmare bestämt med 0,3 procentenheter mellan 2011 och 2012 och därefter ökade den med 1,5 procentenheter under 2013 av de orsaker som anges i skäl 92. |
| --- | --- |

(93)

Undersökningen visade att i unionsindustrin sker tillverkning huvudsakligen på grundval av kundernas kortfristiga beställningar, och lagren utgör därför en relativt låg procentandel av produktionen. Utgående lager som andel av produktionen följde trenden för utgående lager och ökade marginellt från 3,9 % under 2011 till 4,6 % under översynsperioden, främst på grund av minskningen av unionens totala försäljning. Den minskade närmare bestämt med 0,3 procentenheter mellan 2011 och 2012 och därefter ökade den med 1,5 procentenheter under 2013 av de orsaker som anges i skäl 92.

d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (94) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins lönsamhet (% av nettoförsäljningen) | 2,9 | 5,7 | 1,7 | 3,6 |
| Kassaflöde (euro) | 59 174 934 | 274 503 811 | 191 142 121 | 246 791 720 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 464 | 323 | 417 |
| Investeringar (euro) | 141 658 302 | 134 147 382 | 140 277 636 | 146 208 274 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 103 |
| Räntabilitet (%) | 3,7 | 8,2 | 5,9 | 7,6 |
| Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

(94)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Unionsindustrins lönsamhet (% av nettoförsäljningen)

2,9

5,7

1,7

3,6

Kassaflöde (euro)

59 174 934

274 503 811

191 142 121

246 791 720

Index (2011 = 100)

100

464

323

417

Investeringar (euro)

141 658 302

134 147 382

140 277 636

146 208 274

Index (2011 = 100)

100

95

99

103

Räntabilitet (%)

3,7

8,2

5,9

7,6

Källa: Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna.

| (95) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet fluktuerade från ett år till ett annat beroende på marknadsförhållandena och ökade överlag från 2,9 % till 3,6 % under skadeundersökningsperioden, främst på grund av den produktmix som såldes, dvs. unionsindustrin sålde fler produkter med relativt sett högre vinstmarginal. Framförallt ökade unionsindustrins lönsamhet till 5,7 % under 2012, minskade därefter till 1,7 % under 2013 och ökade på nytt till 3,6 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet fluktuerade från ett år till ett annat beroende på marknadsförhållandena och ökade överlag från 2,9 % till 3,6 % under skadeundersökningsperioden, främst på grund av den produktmix som såldes, dvs. unionsindustrin sålde fler produkter med relativt sett högre vinstmarginal. Framförallt ökade unionsindustrins lönsamhet till 5,7 % under 2012, minskade därefter till 1,7 % under 2013 och ökade på nytt till 3,6 % under översynsperioden.

| (96) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade mer än fyra gånger under skadeundersökningsperioden. Den betydande ökningen av kassaflödet beror främst på förändringar i rörelsekapital. |
| --- | --- |

(96)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade mer än fyra gånger under skadeundersökningsperioden. Den betydande ökningen av kassaflödet beror främst på förändringar i rörelsekapital.

| (97) | Investeringarna ökade marginellt med 3 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för att ersätta produktionsutrustning. |
| --- | --- |

(97)

Investeringarna ökade marginellt med 3 % under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för att ersätta produktionsutrustning.

| (98) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten från produktion och försäljning av den likadana produkten ökade från 3,7 % till 7,6 % under skadeundersökningsperioden. I likhet med vinsten var trenden för räntabilitet instabil, eftersom den först ökade till 8,2 % under 2012, därefter minskade till 5,9 % år 2013 för att sedan återigen öka till 7,6 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Räntabiliteten från produktion och försäljning av den likadana produkten ökade från 3,7 % till 7,6 % under skadeundersökningsperioden. I likhet med vinsten var trenden för räntabilitet instabil, eftersom den först ökade till 8,2 % under 2012, därefter minskade till 5,9 % år 2013 för att sedan återigen öka till 7,6 % under översynsperioden.

5.4   Slutsats om skada

| (99) | Ett antal indikatorer, särskilt de finansiella, har förbättrats under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten ökade marginellt från 2,9 % till 3,6 %, vilket är något över det vinstmål på 3 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Räntabiliteten förbättrades från 3,7 % till 7,6 % och nivån på kassaflödet ökade mer än fyra gånger. Denna utveckling tyder på att de införda antidumpningsåtgärderna var effektiva eftersom unionsindustrin skyddades från de potentiellt skadliga verkningarna av den dumpade kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål. |
| --- | --- |

(99)

Ett antal indikatorer, särskilt de finansiella, har förbättrats under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten ökade marginellt från 2,9 % till 3,6 %, vilket är något över det vinstmål på 3 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Räntabiliteten förbättrades från 3,7 % till 7,6 % och nivån på kassaflödet ökade mer än fyra gånger. Denna utveckling tyder på att de införda antidumpningsåtgärderna var effektiva eftersom unionsindustrin skyddades från de potentiellt skadliga verkningarna av den dumpade kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål.

| (100) | Å andra sidan uppvisade vissa av de huvudsakliga skadeindikatorerna, särskilt de makroekonomiska indikatorerna, fortfarande en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Följaktligen minskade produktionsvolymen med 10 %, försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen minskade med 20 %, kapacitetsutnyttjandet minskade med 67 %, unionens marknadsandel minskade med 2 procentenheter och sysselsättningen med 2 %. På grund av den minskande efterfrågan på sömlösa rör av järn eller stål, tillverkade och sålde unionsindustrin mindre på unionsmarknaden, vilket resulterade i relativt lågt kapacitetsutnyttjande, vilket påverkat unionsindustrins fasta kostnader negativt. Observera att kapacitetsutnyttjandet sjönk kraftigt från den ursprungliga undersökningen, från 90 % i den ursprungliga undersökningen till 67 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Å andra sidan uppvisade vissa av de huvudsakliga skadeindikatorerna, särskilt de makroekonomiska indikatorerna, fortfarande en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Följaktligen minskade produktionsvolymen med 10 %, försäljningsvolymen till icke-närstående kunder i unionen minskade med 20 %, kapacitetsutnyttjandet minskade med 67 %, unionens marknadsandel minskade med 2 procentenheter och sysselsättningen med 2 %. På grund av den minskande efterfrågan på sömlösa rör av järn eller stål, tillverkade och sålde unionsindustrin mindre på unionsmarknaden, vilket resulterade i relativt lågt kapacitetsutnyttjande, vilket påverkat unionsindustrins fasta kostnader negativt. Observera att kapacitetsutnyttjandet sjönk kraftigt från den ursprungliga undersökningen, från 90 % i den ursprungliga undersökningen till 67 % under översynsperioden.

| (101) | Därför är bilden av unionsindustrin tvetydig. Vissa av de huvudsakliga skadeindikatorerna såsom försäljning, tillverkningsvolym och marknadsandel uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Samtidigt uppvisade andra faktorer såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde positiv utveckling under samma period. Undersökningen har dock visat att trots dessa positiva tendenser som konstaterats för vissa skadefaktorer, befinner sig unionsindustrin i en situation där den inte skulle klara av en ökning av dumpad import från Kina. Viktigare är att unionsindustrins situation försämrades betydligt jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Även om unionsindustrin var lönsam under skadeundersökningsperioden, var vinstnivåerna mycket lägre jämfört med den ursprungliga undersökningen (3,6 % under översynsperioden jämfört med 15,4 % under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen) och varierade också kraftigt från ett år till ett annat beroende på marknadsvillkoren för sömlösa rör av järn eller stål (t.ex. från 5,7 % år 2012 till 1,7 % år 2013 och därefter till 3,6 % under översynsperioden). |
| --- | --- |

(101)

Därför är bilden av unionsindustrin tvetydig. Vissa av de huvudsakliga skadeindikatorerna såsom försäljning, tillverkningsvolym och marknadsandel uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Samtidigt uppvisade andra faktorer såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde positiv utveckling under samma period. Undersökningen har dock visat att trots dessa positiva tendenser som konstaterats för vissa skadefaktorer, befinner sig unionsindustrin i en situation där den inte skulle klara av en ökning av dumpad import från Kina. Viktigare är att unionsindustrins situation försämrades betydligt jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Även om unionsindustrin var lönsam under skadeundersökningsperioden, var vinstnivåerna mycket lägre jämfört med den ursprungliga undersökningen (3,6 % under översynsperioden jämfört med 15,4 % under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen) och varierade också kraftigt från ett år till ett annat beroende på marknadsvillkoren för sömlösa rör av järn eller stål (t.ex. från 5,7 % år 2012 till 1,7 % år 2013 och därefter till 3,6 % under översynsperioden).

| (102) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen och inte var utsatt för hot om skada i den mening som avses i artikel 3.9 i grundförordningen, främst på grund av att de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade från de skadevållande verkningarna av den dumpade importen från Kina. Unionsindustrins situation försämrades dock kraftigt jämfört med den ursprungliga undersökningen med instabila vinstnivåer och lågt kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(102)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden inte led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen och inte var utsatt för hot om skada i den mening som avses i artikel 3.9 i grundförordningen, främst på grund av att de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade från de skadevållande verkningarna av den dumpade importen från Kina. Unionsindustrins situation försämrades dock kraftigt jämfört med den ursprungliga undersökningen med instabila vinstnivåer och lågt kapacitetsutnyttjande.

6.   Sannolikhet för att skadan återkommer

| (103) | Som anges i skälen 99–102 led unionsindustrin ingen väsentlig skada under översynsperioden, men dess situation försämrades kraftigt jämfört med den ursprungliga undersökningen. Som beskrivs i skäl 41 skedde den kinesiska importen till dumpade priser under översynsperioden och det finns en mycket stor sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla, vilket framgår av skäl 53. |
| --- | --- |

(103)

Som anges i skälen 99–102 led unionsindustrin ingen väsentlig skada under översynsperioden, men dess situation försämrades kraftigt jämfört med den ursprungliga undersökningen. Som beskrivs i skäl 41 skedde den kinesiska importen till dumpade priser under översynsperioden och det finns en mycket stor sannolikhet för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla, vilket framgår av skäl 53.

| (104) | I den ursprungliga undersökningen fastställdes förekomsten av ett hot om skada i enlighet med artikel 3.9 i grundförordningen. I den aktuella undersökningen fastställdes att det är sannolikt att hotet om skada skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. En bedömning av följande faktorer ligger bakom det antagandet: a) sannolik utveckling av den dumpade importens volym, b) exportörernas tillgång till ledig kapacitet, c) prisnivåerna på den kinesiska importen och den sannolika efterfrågan på ytterligare import och d) lagerhållningens omfattning. |
| --- | --- |

(104)

I den ursprungliga undersökningen fastställdes förekomsten av ett hot om skada i enlighet med artikel 3.9 i grundförordningen. I den aktuella undersökningen fastställdes att det är sannolikt att hotet om skada skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. En bedömning av följande faktorer ligger bakom det antagandet: a) sannolik utveckling av den dumpade importens volym, b) exportörernas tillgång till ledig kapacitet, c) prisnivåerna på den kinesiska importen och den sannolika efterfrågan på ytterligare import och d) lagerhållningens omfattning.

a)   Sannolik utveckling av den dumpade importens volym

| (105) | Såsom anges i skäl 50 uppgick den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål till unionen till 542 840 ton under den ursprungliga undersökningen och sjönk till 68 000 ton (dvs. åtta gånger mindre) under översynsperioden. Det är sannolikt att den kinesiska dumpade importen av sömlösa rör av järn eller stål, på grund av deras låga priser, skulle kunna nå upp till samma importnivå som i den ursprungliga undersökningen (542 840 ton) om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Mot bakgrund av en minskande efterfrågan i unionen på sömlösa rör av järn eller stål (från 3,2 miljoner ton under den ursprungliga undersökningen till 1,9 miljoner ton under översynsperioden), skulle denna sannolika ökning av dumpad kinesisk import av sömlösa rör av järn eller stål sannolikt leda till att den kinesiska marknadsandelen skulle öka från nuvarande 3,6 % till omkring 30 %. Undersökningen visade faktiskt att kunder i unionen kommer att relativt lätt att gå över från kortfristiga beställningar från unionstillverkarna till de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Detta kommer att ha en negativ inverkan på unionstillverkarna, eftersom färre beställningar innebär lägre produktionsnivåer och följaktligen skulle kapacitetsutnyttjandet vara ekonomiskt ohållbart. Av ovannämnda skäl och med tanke på att den kinesiska produktionskapaciteten för sömlösa rör av järn eller stål har ökat betydligt (med omkring 60 %) sedan den ursprungliga undersökningen, är det sannolikt att den dumpade kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål inom kort kommer att översvämma unionsmarknaden och vinna betydande marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(105)

Såsom anges i skäl 50 uppgick den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål till unionen till 542 840 ton under den ursprungliga undersökningen och sjönk till 68 000 ton (dvs. åtta gånger mindre) under översynsperioden. Det är sannolikt att den kinesiska dumpade importen av sömlösa rör av järn eller stål, på grund av deras låga priser, skulle kunna nå upp till samma importnivå som i den ursprungliga undersökningen (542 840 ton) om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Mot bakgrund av en minskande efterfrågan i unionen på sömlösa rör av järn eller stål (från 3,2 miljoner ton under den ursprungliga undersökningen till 1,9 miljoner ton under översynsperioden), skulle denna sannolika ökning av dumpad kinesisk import av sömlösa rör av järn eller stål sannolikt leda till att den kinesiska marknadsandelen skulle öka från nuvarande 3,6 % till omkring 30 %. Undersökningen visade faktiskt att kunder i unionen kommer att relativt lätt att gå över från kortfristiga beställningar från unionstillverkarna till de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Detta kommer att ha en negativ inverkan på unionstillverkarna, eftersom färre beställningar innebär lägre produktionsnivåer och följaktligen skulle kapacitetsutnyttjandet vara ekonomiskt ohållbart. Av ovannämnda skäl och med tanke på att den kinesiska produktionskapaciteten för sömlösa rör av järn eller stål har ökat betydligt (med omkring 60 %) sedan den ursprungliga undersökningen, är det sannolikt att den dumpade kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål inom kort kommer att översvämma unionsmarknaden och vinna betydande marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

b)   Exportörernas tillgång till ledig kapacitet

| (106) | Såsom anges i skäl 46 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten i Kina till omkring 2 miljoner ton under översynsperioden. Denna siffra var långt högre än unionens totala förbrukning av sömlösa rör av järn eller stål under samma period. Därför skulle Kina kunna exportera betydande ytterligare volymer till unionsmarknaden. Dessutom har Kanada, USA, Colombia, Mexiko och Brasilien infört antidumpningsåtgärder i fråga om sömlösa rör av järn eller stål från Kina, medan Ryssland, Vitryssland och Kazakstan har infört provisoriska åtgärder i fråga om den illojalt prissatta kinesiska importen. Dessa länder var viktiga exportmarknader för de kinesiska exporterande tillverkarna innan åtgärderna infördes (11). Den bevisning som samlats in visar dessutom att den betydande kinesiska överkapaciteten och den senaste tidens nedgång i den kinesiska ekonomin utövar starka påtryckningar på de kinesiska tillverkarna av sömlösa rör av järn eller stål att producera med högt kapacitetsutnyttjande. Mot bakgrund av dessa omständigheter har undersökningen visat att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphävs, kommer de kinesiska exporterande tillverkarna att rikta in sin produktion mot unionsmarknaden, vilket fortfarande är en attraktiv marknad, så som fastställs i skälen 47–52. |
| --- | --- |

(106)

Såsom anges i skäl 46 uppskattades den totala outnyttjade kapaciteten i Kina till omkring 2 miljoner ton under översynsperioden. Denna siffra var långt högre än unionens totala förbrukning av sömlösa rör av järn eller stål under samma period. Därför skulle Kina kunna exportera betydande ytterligare volymer till unionsmarknaden. Dessutom har Kanada, USA, Colombia, Mexiko och Brasilien infört antidumpningsåtgärder i fråga om sömlösa rör av järn eller stål från Kina, medan Ryssland, Vitryssland och Kazakstan har infört provisoriska åtgärder i fråga om den illojalt prissatta kinesiska importen. Dessa länder var viktiga exportmarknader för de kinesiska exporterande tillverkarna innan åtgärderna infördes (11). Den bevisning som samlats in visar dessutom att den betydande kinesiska överkapaciteten och den senaste tidens nedgång i den kinesiska ekonomin utövar starka påtryckningar på de kinesiska tillverkarna av sömlösa rör av järn eller stål att producera med högt kapacitetsutnyttjande. Mot bakgrund av dessa omständigheter har undersökningen visat att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphävs, kommer de kinesiska exporterande tillverkarna att rikta in sin produktion mot unionsmarknaden, vilket fortfarande är en attraktiv marknad, så som fastställs i skälen 47–52.

c)   Trolig utveckling av kinesiska priser

| (107) | Såsom förklaras i skälen 64–66 ligger dagens kinesiska priser långt under unionsindustrins försäljningspriser med en genomsnittlig underskridandemarginal på 28,4 % under översynsperioden. Såsom framgår av skäl 52 kommer kinesisk import av sömlösa rör av järn eller stål förmodligen fortsätta att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Så som anges i skäl 66 skulle dessutom den kinesiska importen utan antidumpningsåtgärder underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 39,2 %. Om åtgärderna skulle upphävas, skulle detta med all sannolikhet leda till en avsevärd prispress på unionsmarknaden, vilket skulle förstärkas av den förmodade överhängande ökningen av importen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina. Undersökningen visade att unionstillverkarna inte kan sänka sina priser för att konkurrera med den dumpade kinesiska importen. Priserna har oftast överenskommits med kunderna på grundval av produktens typ och den mängd som beställs. Såsom förklaras i skälen 92 och 93 producerar unionstillverkarna främst på grundval av kortfristiga beställningar. Detta gör det relativt lätt för kunderna att byta till billigare importerade kinesiska sömlösa rör av järn eller stål. Den förväntade negativa effekten skulle därför vara dubbel: a) Å ena sidan är det troligt att den stora prisskillnaden leder till ökad import av den prisdumpade importen från Kina Det finns inget som tyder på att förbrukningen i unionen kommer att öka på kort till medellång sikt. Därför är det troligt att den ökade dumpade importen från Kina kommer att ta en betydande marknadsandel på unionsmarknaden till skada för unionsindustrin. Detta skulle också leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till dagens negativa situation för unionsindustrin. b) Å andra sidan kommer den lågt prissatta dumpade kinesiska importen att utöva ett betydande pristryck på unionsmarknaden och tvinga unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare till ekonomiskt ohållbara nivåer, vilket i slutänden leder till förluster. |
| --- | --- |

(107)

Såsom förklaras i skälen 64–66 ligger dagens kinesiska priser långt under unionsindustrins försäljningspriser med en genomsnittlig underskridandemarginal på 28,4 % under översynsperioden. Såsom framgår av skäl 52 kommer kinesisk import av sömlösa rör av järn eller stål förmodligen fortsätta att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Så som anges i skäl 66 skulle dessutom den kinesiska importen utan antidumpningsåtgärder underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 39,2 %. Om åtgärderna skulle upphävas, skulle detta med all sannolikhet leda till en avsevärd prispress på unionsmarknaden, vilket skulle förstärkas av den förmodade överhängande ökningen av importen av sömlösa rör av järn eller stål från Kina. Undersökningen visade att unionstillverkarna inte kan sänka sina priser för att konkurrera med den dumpade kinesiska importen. Priserna har oftast överenskommits med kunderna på grundval av produktens typ och den mängd som beställs. Såsom förklaras i skälen 92 och 93 producerar unionstillverkarna främst på grundval av kortfristiga beställningar. Detta gör det relativt lätt för kunderna att byta till billigare importerade kinesiska sömlösa rör av järn eller stål. Den förväntade negativa effekten skulle därför vara dubbel: a) Å ena sidan är det troligt att den stora prisskillnaden leder till ökad import av den prisdumpade importen från Kina Det finns inget som tyder på att förbrukningen i unionen kommer att öka på kort till medellång sikt. Därför är det troligt att den ökade dumpade importen från Kina kommer att ta en betydande marknadsandel på unionsmarknaden till skada för unionsindustrin. Detta skulle också leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till dagens negativa situation för unionsindustrin. b) Å andra sidan kommer den lågt prissatta dumpade kinesiska importen att utöva ett betydande pristryck på unionsmarknaden och tvinga unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare till ekonomiskt ohållbara nivåer, vilket i slutänden leder till förluster.

| (108) | Därför är det mycket sannolikt att betydligt större kvantiteter av lågt prissatt dumpad kinesisk import till unionen skulle bli verklighet, till följd av den betydande kinesiska outnyttjade kapaciteten, de befintliga antidumpnings- och garantiåtgärderna i fråga om kinesisk import av den undersökta produkten på vissa av dess viktiga exportmarknader för sömlösa rör av järn eller stål, samt unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 47–52, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(108)

Därför är det mycket sannolikt att betydligt större kvantiteter av lågt prissatt dumpad kinesisk import till unionen skulle bli verklighet, till följd av den betydande kinesiska outnyttjade kapaciteten, de befintliga antidumpnings- och garantiåtgärderna i fråga om kinesisk import av den undersökta produkten på vissa av dess viktiga exportmarknader för sömlösa rör av järn eller stål, samt unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 47–52, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

d)   Lagerhållningens omfattning

| (109) | Såsom förklaras i skälen 92 och 93 har lagerhållningens omfattning ingen större betydelse för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkar på grundval av kortfristiga beställningar från kunder och lagerhållningen utgör en obetydlig andel av unionstillverkarnas produktion. |
| --- | --- |

(109)

Såsom förklaras i skälen 92 och 93 har lagerhållningens omfattning ingen större betydelse för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkar på grundval av kortfristiga beställningar från kunder och lagerhållningen utgör en obetydlig andel av unionstillverkarnas produktion.

7.   Slutsats

| (110) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, situationen på andra stora exportmarknader, den sannolika överhängande ökningen av betydande mängder dumpad import från Kina och den förväntade prisnivån för den dumpade importen, och med tanke på den övergripande försämringen av situationen för unionsindustrin sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna och den krympande unionsmarknaden för sömlösa rör av järn eller stål, dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till återkommande hot om skada. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, nämligen den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, situationen på andra stora exportmarknader, den sannolika överhängande ökningen av betydande mängder dumpad import från Kina och den förväntade prisnivån för den dumpade importen, och med tanke på den övergripande försämringen av situationen för unionsindustrin sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna och den krympande unionsmarknaden för sömlösa rör av järn eller stål, dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till återkommande hot om skada.

| (111) | Därför dras slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och återkommande hot om skada. |
| --- | --- |

(111)

Därför dras slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och återkommande hot om skada.

E.   UNIONENS INTRESSE

| (112) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (113) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(113)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (114) | På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande hot om skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(114)

På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande hot om skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

1.   Unionsindustrins intresse

| (115) | Det framkom av undersökningen att unionsindustrin var i ett sårbart läge under översynsperioden. Såsom anges i skäl 60 tyder nedgången i efterfrågan i unionen tillsammans med instabila vinstmarginaler och lågt kapacitetsutnyttjande inom unionsindustrin på att unionsindustrin inte skulle kunna hantera illojalt prissatt kinesisk import. Undersökningen visade också att det var sannolikt att med återkommande hot om skada, om åtgärderna mot kinesisk import skulle tillåtas upphöra. I synnerhet förväntas att unionsindustrin skulle lida väsentlig skada och eventuellt skulle kunna försvinna om den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål skulle återupptas på unionsmarknaden till dumpade priser, eftersom all förlorad försäljning leder till ökade fasta kostnader. |
| --- | --- |

(115)

Det framkom av undersökningen att unionsindustrin var i ett sårbart läge under översynsperioden. Såsom anges i skäl 60 tyder nedgången i efterfrågan i unionen tillsammans med instabila vinstmarginaler och lågt kapacitetsutnyttjande inom unionsindustrin på att unionsindustrin inte skulle kunna hantera illojalt prissatt kinesisk import. Undersökningen visade också att det var sannolikt att med återkommande hot om skada, om åtgärderna mot kinesisk import skulle tillåtas upphöra. I synnerhet förväntas att unionsindustrin skulle lida väsentlig skada och eventuellt skulle kunna försvinna om den kinesiska importen av sömlösa rör av järn eller stål skulle återupptas på unionsmarknaden till dumpade priser, eftersom all förlorad försäljning leder till ökade fasta kostnader.

| (116) | Om åtgärderna behålls förväntas unionsindustrin kunna dra full fördel av effekterna av införda åtgärder, dvs. den kommer att kunna behålla sin marknadsandel på unionsmarknaden och förbättra kapacitetsutnyttjandet. Slutligen bör den kunna behålla sina vinstnivåer. |
| --- | --- |

(116)

Om åtgärderna behålls förväntas unionsindustrin kunna dra full fördel av effekterna av införda åtgärder, dvs. den kommer att kunna behålla sin marknadsandel på unionsmarknaden och förbättra kapacitetsutnyttjandet. Slutligen bör den kunna behålla sina vinstnivåer.

| (117) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

| (118) | Av de fyra importörer som gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande, var det bara en icke-närstående importör som besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(118)

Av de fyra importörer som gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande, var det bara en icke-närstående importör som besvarade frågeformuläret.

| (119) | Analysen av de kontrollerade uppgifterna visade att sömlösa rör av järn eller stål endast utgör cirka 5–10 % av deras totala försäljning. Den samarbetsvilliga importörens verksamhet var lönsam under översynsperioden. Lönsamheten för de samarbetsvilliga importörerna i fråga om sömlösa stålrör låg på mellan 1 % och 7 % under översynsperioden. Mot denna bakgrund och om åtgärderna skulle bibehållas är det troligt att de inte väsentligt skulle påverka denna samarbetsvilliga importörs verksamhet. Med tanke på den bristande samarbetsviljan från de andra importörerna, finns det inget som tyder på att resten av importörerna skulle drabbas oproportionerligt om åtgärderna skulle förlängas. |
| --- | --- |

(119)

Analysen av de kontrollerade uppgifterna visade att sömlösa rör av järn eller stål endast utgör cirka 5–10 % av deras totala försäljning. Den samarbetsvilliga importörens verksamhet var lönsam under översynsperioden. Lönsamheten för de samarbetsvilliga importörerna i fråga om sömlösa stålrör låg på mellan 1 % och 7 % under översynsperioden. Mot denna bakgrund och om åtgärderna skulle bibehållas är det troligt att de inte väsentligt skulle påverka denna samarbetsvilliga importörs verksamhet. Med tanke på den bristande samarbetsviljan från de andra importörerna, finns det inget som tyder på att resten av importörerna skulle drabbas oproportionerligt om åtgärderna skulle förlängas.

3.   Användarnas intresse

| (120) | Tre användare samarbetade i undersökningen. Två av de tre samarbetsvilliga användarna köpte sömlösa rör av järn eller stål från unionstillverkarna och den tredje köpte kinesiska sömlösa rör av järn eller stål från en handlare. Ingen av de tre användarna anförde något argument mot att bibehålla de gällande åtgärderna. På grundval av de inlämnade uppgifterna och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna. Tvärtom kan man förvänta sig att om åtgärderna bibehålls, säkerställs konkurrensen på EU-marknaden, vilket gör att man kan välja mellan olika leverantörer, däribland europeiska och andra leverantörer i tredjeland. |
| --- | --- |

(120)

Tre användare samarbetade i undersökningen. Två av de tre samarbetsvilliga användarna köpte sömlösa rör av järn eller stål från unionstillverkarna och den tredje köpte kinesiska sömlösa rör av järn eller stål från en handlare. Ingen av de tre användarna anförde något argument mot att bibehålla de gällande åtgärderna. På grundval av de inlämnade uppgifterna och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna. Tvärtom kan man förvänta sig att om åtgärderna bibehålls, säkerställs konkurrensen på EU-marknaden, vilket gör att man kan välja mellan olika leverantörer, däribland europeiska och andra leverantörer i tredjeland.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (121) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina. |
| --- | --- |

(121)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

F.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (122) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 926/2009, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(122)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 926/2009, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (123) | Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(123)

Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt en formel utarbetad vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (12), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (13) (Taric-nummer 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 och 7304599320) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstullsats (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Folkrepubliken Kina | 17,7 | A949 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 27,2 | A950 |
| Övriga företag | 39,2 | A999 |

Företag

Antidumpningstullsats (i %)

Taric-tilläggsnummer

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Folkrepubliken Kina

17,7

A949

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

27,2

A950

Övriga företag

39,2

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 19).

2

(3)  Tribunalens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mot rådet.

3

(4)  Mål C-186/14 P, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava och övriga mot Hubei Xinyegang Steel Co.

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 av den 26 juni 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien (EUT L 174, 4.7.2012, s. 5).

5

(6)  Se fotnot 5.

6

(7)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 49, 21.2.2014, s. 6).

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 347, 3.10.2014, s. 6).

8

(9)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapport, 1967, IIW dok. IX-535-67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

9

(10)  China Industry Data Website (www.chyxx.com), China Steel News Web (www.csteelnews.com) och China Business Info Web (www.askci.com).

10

(11)  De gällande antidumpningsåtgärderna på import av sömlösa rör av järn eller stål från Kina till dessa länder varierar från 32,7 % till 429,95 %.

11

(12)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapport (IIW dok. IX-555-67, 1967) som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

12

(13)  Enligt definitionen i kommissionens genomförandeförordning (EG) nr 1101/2014 av den 16 oktober 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 312, 31.10.2014, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

13

---

BILAGA

Förteckning över de samarbetsvilliga tillverkare som avses i artikel 1.2 enligt Taric-tilläggsnummer A950

| Företagsnamn | Stad |
| --- | --- |
| Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd | Handan |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | Huangshi |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Företagsnamn

Stad

Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd

Handan

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

Huangshi

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/2273

av den 7 december 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 84,5 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 84,0 |
| 0707 00 05 | MA | 95,7 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 125,4 |
| 0709 93 10 | MA | 67,5 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 10 20 | MA | 83,9 |
| TR | 59,6 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 20 10 | MA | 72,8 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 89,1 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0808 10 80 | AU | 155,4 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 213,1 |
| US | 120,1 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 145,2 |
| 0808 30 90 | CN | 80,5 |
| TR | 143,4 |
| ZZ | 112,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

84,5

TR

83,5

ZZ

84,0

0707 00 05

MA

95,7

TR

155,0

ZZ

125,4

0709 93 10

MA

67,5

TR

150,7

ZZ

109,1

0805 10 20

MA

83,9

TR

59,6

UY

52,1

ZA

79,5

ZZ

68,8

0805 20 10

MA

72,8

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

89,1

ZA

96,8

ZZ

93,0

0805 50 10

TR

113,3

ZZ

113,3

0808 10 80

AU

155,4

CL

87,9

NZ

213,1

US

120,1

ZA

149,3

ZZ

145,2

0808 30 90

CN

80,5

TR

143,4

ZZ

112,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/44

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/2274

av den 7 december 2015

om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sahel

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 33 och 31.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 mars 2013 antog rådet beslut 2013/133/Gusp (1) om utnämning av Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON till Europeiska unionens särskilda representant för Sahel (nedan kallad den särskilda representanten). Den särskilda representantens uppdrag löpte ut den 31 oktober 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 mars 2013 antog rådet beslut 2013/133/Gusp (1) om utnämning av Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON till Europeiska unionens särskilda representant för Sahel (nedan kallad den särskilda representanten). Den särskilda representantens uppdrag löpte ut den 31 oktober 2015.

| (2) | En ny särskild representant för Sahel bör utnämnas för perioden 1 november 2015-28 februari 2017. |
| --- | --- |

(2)

En ny särskild representant för Sahel bör utnämnas för perioden 1 november 2015-28 februari 2017.

| (3) | Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag under omständigheter som kan förvärras och hindra att de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag under omständigheter som kan förvärras och hindra att de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget uppnås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

1.   Ángel LOSADA FERNÁNDEZ utnämns härmed till Europeiska unionens särskilda representant för Sahel för perioden fram till och med den 28 februari 2017. Den särskilda representantens uppdrag kan avslutas tidigare om rådet beslutar detta på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

2.   Inom ramen för den särskilda representantens uppdrag ska Sahel anses omfatta det område som är det främsta målet för EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahel (nedan kallad strategin) med åtföljande regional handlingsplan (nedan kallad handlingsplanen), nämligen Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien och Niger. I frågor av vidare regional betydelse ska den särskilda representanten upprätta kontakter med länderna vid Tchadsjöns bäcken och andra länder och regionala eller internationella organ utanför Sahel, och även Västafrika och Guineabukten, när så är lämpligt.

Artikel 2

Politiska mål

1.   Den särskilda representantens uppdrag ska grunda sig på unionens politiska mål för Sahel att aktivt bidra till regionala och internationella insatser för att uppnå varaktig fred och stabilitet, säkerhet och utveckling i regionen. Den särskilda representanten ska dessutom söka förbättra kvaliteten på, intensiteten i och resultatet av unionens omfattande engagemang i Sahel.

2.   Den särskilda representanten ska bidra till att utveckla och genomföra unionens ansträngningar i regionen, särskilt på de områden som gäller politik, säkerhet och utvecklingsbistånd, inbegripet strategin med åtföljande handlingsplan, och samordna alla relevanta instrument för unionens åtgärder.

3.   Mali och landets stabilisering på lång sikt samt de regionala dimensionerna av konflikten där ska prioriteras, i samordning med EU-delegationen.

4.   Unionens politiska mål bör, genom ett samordnat och effektivt utnyttjande av alla unionens instrument, främja en återgång till fred, försoning, säkerhet och utveckling för Mali och dess folk.

5.   Vederbörlig uppmärksamhet bör fästas vid övriga länder i regionen, såsom Mauretanien, Burkina Faso, Niger och Tchad, inbegripet de kommande valen i dessa länder.

Artikel 3

Uppdrag

1.   För att uppnå unionens politiska mål i Sahel ska den särskilda representantens uppdrag vara följande:

| a) | Aktivt bidra till genomförande av strategin med åtföljande handlingsplan samt att samordna och vidareutveckla unionens övergripande hållning till den regionala krisen, i syfte att förbättra den övergripande samstämmigheten och effektiviteten i unionens åtgärder i Sahel. |
| --- | --- |

a)

Aktivt bidra till genomförande av strategin med åtföljande handlingsplan samt att samordna och vidareutveckla unionens övergripande hållning till den regionala krisen, i syfte att förbättra den övergripande samstämmigheten och effektiviteten i unionens åtgärder i Sahel.

| b) | Inleda en dialog med alla relevanta aktörer i regionen, regeringar, regionala organisationen, i synnerhet G5 Sahel, internationella organisationer, det civila samhället och befolkningsgrupper på flykt, inbegripet med Maghrebländerna och länderna vid Tchadsjöns bäcken, i syfte att främja unionens mål och bidra till bättre förståelse för unionens roll i Sahel. |
| --- | --- |

b)

Inleda en dialog med alla relevanta aktörer i regionen, regeringar, regionala organisationen, i synnerhet G5 Sahel, internationella organisationer, det civila samhället och befolkningsgrupper på flykt, inbegripet med Maghrebländerna och länderna vid Tchadsjöns bäcken, i syfte att främja unionens mål och bidra till bättre förståelse för unionens roll i Sahel.

| c) | Företräda unionen och främja unionens intressen i relevanta regionala och internationella forum, inbegripet deltagande i uppföljningskommittén för fredsavtalet för Mali, gruppen för stöd och uppföljning angående situationen i Mali, och säkerställa synlighet för unionens stöd till krishantering och konfliktförebyggande, inbegripet EUTM Mali, Eucap Sahel Mali och Eucap Sahel Niger. |
| --- | --- |

c)

Företräda unionen och främja unionens intressen i relevanta regionala och internationella forum, inbegripet deltagande i uppföljningskommittén för fredsavtalet för Mali, gruppen för stöd och uppföljning angående situationen i Mali, och säkerställa synlighet för unionens stöd till krishantering och konfliktförebyggande, inbegripet EUTM Mali, Eucap Sahel Mali och Eucap Sahel Niger.

| d) | Upprätthålla ett nära samarbete med Förenta nationerna (FN), särskilt generalsekreterarens särskilda representant för Västafrika, generalsekreterarens särskilda representant för Mali och generalsekreterarens särskilda sändebud för Sahel, med Afrikanska unionen (AU), särskilt AU:s höga representant för Mali och Sahel, med Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), G5 Sahel, kommissionen för Tchadsjöns bäcken och andra ledande nationella, regionala och internationella aktörer, inbegripet andra särskilda sändebud för Sahel, samt med relevanta organ i Maghrebområdet. |
| --- | --- |

d)

Upprätthålla ett nära samarbete med Förenta nationerna (FN), särskilt generalsekreterarens särskilda representant för Västafrika, generalsekreterarens särskilda representant för Mali och generalsekreterarens särskilda sändebud för Sahel, med Afrikanska unionen (AU), särskilt AU:s höga representant för Mali och Sahel, med Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), G5 Sahel, kommissionen för Tchadsjöns bäcken och andra ledande nationella, regionala och internationella aktörer, inbegripet andra särskilda sändebud för Sahel, samt med relevanta organ i Maghrebområdet.

| e) | Nära följa de regionala och gränsöverskridande dimensionerna för utmaningarna i Sahel, inbegripet terrorism, organiserad brottslighet, vapensmuggling, människohandel och människosmuggling, olaglig narkotikahandel, flykting- och migrationsflöden och därmed sammanhängande finansiella flöden samt, i nära samarbete med EU:s samordnare i kampen mot terrorism, bidra till att ytterligare genomföra EU:s strategi för kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

e)

Nära följa de regionala och gränsöverskridande dimensionerna för utmaningarna i Sahel, inbegripet terrorism, organiserad brottslighet, vapensmuggling, människohandel och människosmuggling, olaglig narkotikahandel, flykting- och migrationsflöden och därmed sammanhängande finansiella flöden samt, i nära samarbete med EU:s samordnare i kampen mot terrorism, bidra till att ytterligare genomföra EU:s strategi för kampen mot terrorism.

| f) | Nära följa de humanitära, politiska, säkerhetsmässiga och utvecklingsmässiga konsekvenserna av omfattande flykting- och migrationsströmmar och därmed relaterade olagliga finansiella flöden genom regionen; på begäran delta i dialoger om migration med berörda aktörer och bidra mer generellt till unionens politik om migration och flyktingar med avseende på regionen, i enlighet med unionens politiska prioriteringar, i syfte att öka samarbetet, inbegripet i frågor som rör återvändande och återtagande; arbeta med länderna i Sahel för att följa upp de åtgärder man enades om vid Vallettatoppmötet i november 2015. |
| --- | --- |

f)

Nära följa de humanitära, politiska, säkerhetsmässiga och utvecklingsmässiga konsekvenserna av omfattande flykting- och migrationsströmmar och därmed relaterade olagliga finansiella flöden genom regionen; på begäran delta i dialoger om migration med berörda aktörer och bidra mer generellt till unionens politik om migration och flyktingar med avseende på regionen, i enlighet med unionens politiska prioriteringar, i syfte att öka samarbetet, inbegripet i frågor som rör återvändande och återtagande; arbeta med länderna i Sahel för att följa upp de åtgärder man enades om vid Vallettatoppmötet i november 2015.

| g) | Upprätthålla regelbunden politisk kontakt på hög nivå med de länder i regionen som är berörda av terrorism och internationell brottslighet i syfte att sörja för en samstämmig och övergripande hållning och för att säkerställa unionens nyckelroll i de internationella insatserna för att bekämpa terrorism och internationell brottslighet. Detta inbegriper aktivt stöd från unionen till regional kapacitetsuppbyggnad på säkerhetsområdet samt att man ser till att grundorsakerna för terrorism och internationell brottslighet i Sahel hanteras på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

g)

Upprätthålla regelbunden politisk kontakt på hög nivå med de länder i regionen som är berörda av terrorism och internationell brottslighet i syfte att sörja för en samstämmig och övergripande hållning och för att säkerställa unionens nyckelroll i de internationella insatserna för att bekämpa terrorism och internationell brottslighet. Detta inbegriper aktivt stöd från unionen till regional kapacitetsuppbyggnad på säkerhetsområdet samt att man ser till att grundorsakerna för terrorism och internationell brottslighet i Sahel hanteras på ett adekvat sätt.

| h) | Nära följa de politiska, säkerhetsmässiga och utvecklingsmässiga konsekvenserna av humanitära kriser i regionen. |
| --- | --- |

h)

Nära följa de politiska, säkerhetsmässiga och utvecklingsmässiga konsekvenserna av humanitära kriser i regionen.

| i) | Vad gäller Mali, bidra till landets stabilisering, i första hand en fullständig återgång till en i konstitutionellt avseende normal situation och ett normalt styre inom hela territoriet och en trovärdig nationell dialog mellan alla parter inom den övergripande ramen för fredsavtalet för Mali. Detta inbegriper även främjande av institutionsbyggande och reform av säkerhetssektorn samt långsiktiga fredsbyggande åtgärder och försoning samt kampen mot korruption och strafflöshet i Mali. |
| --- | --- |

i)

Vad gäller Mali, bidra till landets stabilisering, i första hand en fullständig återgång till en i konstitutionellt avseende normal situation och ett normalt styre inom hela territoriet och en trovärdig nationell dialog mellan alla parter inom den övergripande ramen för fredsavtalet för Mali. Detta inbegriper även främjande av institutionsbyggande och reform av säkerhetssektorn samt långsiktiga fredsbyggande åtgärder och försoning samt kampen mot korruption och strafflöshet i Mali.

| j) | Bidra till genomförandet av unionens människorättspolitik i regionen i samarbete med Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, särskilt EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt samt om våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering mot dessa, liksom till genomförandet av unionens politik gällande kvinnor, fred och säkerhet, och främja integration och jämställdhet i statsbyggandeprocessen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet, inbegripet resolution 2242 (2015). Bidraget kommer att innefatta övervakning och rapportering om utvecklingen samt utarbetande av rekommendationer i detta hänseende och upprätthållande av regelbundna kontakter med de relevanta myndigheterna i Mali och i regionen, med Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet, med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och med människorättsförsvarare och människorättsobservatörer i regionen. |
| --- | --- |

j)

Bidra till genomförandet av unionens människorättspolitik i regionen i samarbete med Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, särskilt EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt samt om våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering mot dessa, liksom till genomförandet av unionens politik gällande kvinnor, fred och säkerhet, och främja integration och jämställdhet i statsbyggandeprocessen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet, inbegripet resolution 2242 (2015). Bidraget kommer att innefatta övervakning och rapportering om utvecklingen samt utarbetande av rekommendationer i detta hänseende och upprätthållande av regelbundna kontakter med de relevanta myndigheterna i Mali och i regionen, med Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet, med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och med människorättsförsvarare och människorättsobservatörer i regionen.

| k) | Följa upp och rapportera om efterlevnaden av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolutionerna 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) och 2227 (2015). |
| --- | --- |

k)

Följa upp och rapportera om efterlevnaden av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolutionerna 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) och 2227 (2015).

2.   För fullgörandet av sitt uppdrag ska den särskilda representanten bland annat

| a) | vid behov ge råd och rapportera om utformningen av unionens ståndpunkter i regionala och internationella forum i syfte att proaktivt verka för och stärka unionens övergripande hållning i fråga om krisen i Sahel, |
| --- | --- |

a)

vid behov ge råd och rapportera om utformningen av unionens ståndpunkter i regionala och internationella forum i syfte att proaktivt verka för och stärka unionens övergripande hållning i fråga om krisen i Sahel,

| b) | upprätthålla en överblick över unionens alla verksamheter och nära samarbeta med relevanta unionsdelegationer. |
| --- | --- |

b)

upprätthålla en överblick över unionens alla verksamheter och nära samarbeta med relevanta unionsdelegationer.

Artikel 4

Uppdragets genomförande

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av den höga representanten ansvara för uppdragets genomförande.

2.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara dennes främsta kontaktpunkt med rådet. Kusp ska, utan att det påverkar den höga representantens ansvarsområde, ge den särskilda representanten strategisk och politisk vägledning inom ramen för uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska samordna sitt arbete med Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och dess relevanta avdelningar, särskilt med samordnaren för Sahel.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna i samband med den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 november 2015–28 februari 2017 ska vara 1 770 000 EUR.

2.   Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom ett avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Inom ramen för den särskilda representantens uppdrag och de ekonomiska medel som ställts till förfogande ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av sin stab. Staben ska inbegripa experter på särskilda politiska frågor och säkerhetsfrågor enligt uppdragets krav. Den särskilda representanten ska utan dröjsmål informera rådet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna, unionsinstitutionerna och utrikestjänsten får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till sådan utstationerad personal ska betalas av den berörda medlemsstaten, den berörda unionsinstitutionen respektive utrikestjänsten. Experter som medlemsstaterna utstationerar vid unionsinstitutioner eller utrikestjänsten får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska lyda administrativt under den utsändande medlemsstaten, unionsinstitutionen eller utrikestjänsten och ska utföra sina uppgifter och agera till gagn för den särskilda representantens uppdrag.

4.   Den särskilda representantens personal ska samlokaliseras med berörda avdelningar inom utrikestjänsten eller berörda unionsdelegationer för att säkerställa samstämmighet och enhetlighet i deras respektive verksamheter.

Artikel 7

Immunitet och privilegier för den särskilda representanten och den särskilda representantens personal

Immunitet, privilegier och övriga garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och den särskilda representantens personal utan hinder ska kunna fullfölja uppdraget ska på lämpligt sätt fastställas i överenskommelse med värdländerna. Medlemsstaterna och utrikestjänsten ska lämna allt stöd som behövs för detta.

Artikel 8

Säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

Den särskilda representanten och medlemmarna av den särskilda representantens stab ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (2).

Artikel 9

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen, utrikestjänsten och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all relevant information.

2.   Unionens delegationer och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i regionen.

Artikel 10

Säkerhet

I enlighet med unionens säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför unionen inom en operativ insats enligt avdelning V i fördraget ska den särskilda representanten, i överensstämmelse med den särskilda representantens uppdrag och säkerhetssituationen i ansvarsområdet, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under den särskilda representanten, särskilt genom att

| a) | upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten, vilken inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder med anvisningar för en säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet och för hantering av säkerhetstillbud samt en beredskaps- och evakueringsplan, |
| --- | --- |

a)

upprätta en specifik säkerhetsplan grundad på vägledning från utrikestjänsten, vilken inbegriper specifika fysiska, organisatoriska och procedurmässiga säkerhetsåtgärder med anvisningar för en säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet och för hantering av säkerhetstillbud samt en beredskaps- och evakueringsplan,

| b) | se till att all personal som är utstationerad utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal som är utstationerad utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet,

| c) | se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten har tilldelat området, |
| --- | --- |

c)

se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utstationeras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som utrikestjänsten har tilldelat området,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som lämnas i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar tillämpas samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som lämnas i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar tillämpas samt skriftligen rapportera till rådet, den höga representanten och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporten och rapporten om uppdragets genomförande.

Artikel 11

Rapportering

1.   Den särskilda representanten ska regelbundet lämna rapporter till den höga representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska också vid behov rapportera till rådets arbetsgrupper. Regelbundna rapporter ska spridas via Coreu-nätet. Den särskilda representanten kan avge rapporter till rådet (utrikes frågor). I enlighet med artikel 36 i fördraget får den särskilda representanten medverka när Europaparlamentet informeras.

2.   Den särskilda representanten ska i samordning med unionens delegationer i regionen rapportera om hur man på bästa sätt bör fullfölja unionsinitiativ, såsom unionens bidrag till reformer, vilket inbegriper de politiska aspekterna av relevanta utvecklingsprojekt i unionens regi.

Artikel 12

Samordning med andra unionsaktörer

1.   Inom ramen för strategin ska den särskilda representanten bidra till enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens politiska och diplomatiska åtgärder och bidra till att säkerställa att unionens instrument och medlemsstaternas insatser genomförs konsekvent, i syfte att uppnå unionens politiska mål.

2.   Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med den verksamhet som unionens delegationer och kommissionen, utrikestjänsten och andra tjänsteenheter vid unionen bedriver samt med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i området. Den särskilda representanten ska regelbundet lämna information till medlemsstaternas beskickningar och unionens delegationer i regionen.

3.   På fältet ska nära kontakter upprätthållas med cheferna för unionens delegationer och medlemsstaternas beskickningschefer. Den särskilda representanten ska i nära samarbete med berörda unionsdelegationer ge lokal politisk vägledning till uppdragscheferna för Eucap Sahel Niger och Eucap Sahel Mali och insatschefen för EUTM Mali. Den särskilda representanten, insatschefen för EUTM Mali samt den civila insatschefen för Eucap Sahel Niger och Eucap Sahel Mali ska vid behov samråda med varandra.

Artikel 13

Översyn

Genomförandet av detta beslut och dess samstämmighet med andra insatser från unionens sida i regionen ska ses över regelbundet. Den särskilda representanten ska förelägga den höga representanten, rådet och kommissionen en lägesrapport senast i slutet av juni 2016 och en övergripande rapport om uppdragets genomförande senast i slutet av november 2016.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 november 2015.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2015.

På rådets vägnar

C. CAHEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/133/Gusp av den 18 mars 2013 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Sahel (EUT L 75, 19.3.2013, s. 29).

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

2

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/50

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/2275

av den 7 december 2015

om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 juli 2012 antog rådet beslut 2012/389/Gusp (1) om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor).

| (2) | Den 22 juli 2014 antog rådet beslut 2014/485/Gusp (2) om förlängning av Eucap Nestor till och med den 12 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 juli 2014 antog rådet beslut 2014/485/Gusp (2) om förlängning av Eucap Nestor till och med den 12 december 2016.

| (3) | Den 6 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1793 (3), genom vilket den period som omfattas av det finansiella referensbeloppet förlängdes till och med den 15 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Den 6 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1793 (3), genom vilket den period som omfattas av det finansiella referensbeloppet förlängdes till och med den 15 december 2015.

| (4) | Beslut 2012/389/Gusp bör ändras så att det innefattar ett finansiellt referensbelopp för perioden 16 december 2015–12 december 2016. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2012/389/Gusp bör ändras så att det innefattar ett finansiellt referensbelopp för perioden 16 december 2015–12 december 2016.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 13.1 i beslut 2012/389/Gusp ska ersättas med följande:

”1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eucap Nestor under perioden 16 juli 2012–15 november 2013 ska vara 22 880 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eucap Nestor under perioden 16 november 2013–15 oktober 2014 ska vara 11 950 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eucap Nestor under perioden 16 oktober 2014–15 december 2015 ska vara 17 900 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för Eucap Nestor under perioden 16 december 2015–12 december 2016 ska vara 12 000 000 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2015.

På rådets vägnar

C. CAHEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (EUT L 187, 17.7.2012, s. 40).

1

(2)  Rådets beslut 2014/485/Gusp av den 22 juli 2014 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 39).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1793 av den 6 oktober 2015 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (EUT L 260, 7.10.2015, s. 30).

3

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/51

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/2276

av den 7 december 2015

om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen).

| (2) | Den 21 maj 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/800 (2) om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp, särskilt genom att förlänga EU BAM Libyen till den 21 november 2015 och genom att föreskriva ett finansiellt referensbelopp för samma period. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 maj 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/800 (2) om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp, särskilt genom att förlänga EU BAM Libyen till den 21 november 2015 och genom att föreskriva ett finansiellt referensbelopp för samma period.

| (3) | EU BAM Libyen bör förlängas med ytterligare en period om tre månader fram till och med den 21 februari 2016. |
| --- | --- |

(3)

EU BAM Libyen bör förlängas med ytterligare en period om tre månader fram till och med den 21 februari 2016.

| (4) | Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2013/233/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rådets beslut 2013/233/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 13.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2013 till och med den 21 maj 2014 ska vara 30 300 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2014 till och med den 21 februari 2016 ska vara 26 200 000 EUR.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 13.1 ska ersättas med följande:

”1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2013 till och med den 21 maj 2014 ska vara 30 300 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2014 till och med den 21 februari 2016 ska vara 26 200 000 EUR.”

| 2. | I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Det ska tillämpas till och med den 21 februari 2016.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska tillämpas till och med den 21 februari 2016.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 22 november 2015.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2015.

På rådets vägnar

C. CAHEN

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2015/800 av den 21 maj 2015 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 127, 22.5.2015, s. 22).

2

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2277

av den 2 december 2015

om kommissionens godkännande av nationella planer för genomförandet av valideringssystemen i enlighet med artikel 109.8 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009

[delgivet med nr C(2015) 8830]

(Endast de grekiska och kroatiska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 109.8,

med beaktande av de nationella planer för genomförandet av valideringssystemen som lämnats in av medlemsstaterna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 109.8 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska medlemsstaterna upprätta en nationell plan för genomförandet av valideringssystemet, som ska göra det möjligt för medlemsstaterna att fastställa prioriteringar för validering och korskontroller och den efterföljande uppföljningen av motstridigheter på grundval av riskhantering. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 109.8 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska medlemsstaterna upprätta en nationell plan för genomförandet av valideringssystemet, som ska göra det möjligt för medlemsstaterna att fastställa prioriteringar för validering och korskontroller och den efterföljande uppföljningen av motstridigheter på grundval av riskhantering.

| (2) | Nationella planer för Republiken Grekland och Republiken Kroatien har lagts fram för kommissionen för godkännande. De överensstämmer med bestämmelserna i artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009 och artiklarna 143–145 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (2). De bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Nationella planer för Republiken Grekland och Republiken Kroatien har lagts fram för kommissionen för godkännande. De överensstämmer med bestämmelserna i artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009 och artiklarna 143–145 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (2). De bör därför godkännas.

| (3) | Detta beslut är ett beslut om godkännande enligt artikel 109.8 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut är ett beslut om godkännande enligt artikel 109.8 i förordning (EG) nr 1224/2009.

| (4) | Kommissionen kommer att övervaka tillämpningen av de nationella planerna för att försäkra sig om att de fungerar effektivt. Om det på grundval av resultaten av verifikationer, inspektioner och granskningar som genomförts av kommissionen inom ramen för avdelning X i förordning (EG) nr 1224/2009 anses nödvändigt med ändringar av de nationella valideringsplanerna bör medlemsstaterna justera planerna i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen kommer att övervaka tillämpningen av de nationella planerna för att försäkra sig om att de fungerar effektivt. Om det på grundval av resultaten av verifikationer, inspektioner och granskningar som genomförts av kommissionen inom ramen för avdelning X i förordning (EG) nr 1224/2009 anses nödvändigt med ändringar av de nationella valideringsplanerna bör medlemsstaterna justera planerna i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De nationella planerna i enlighet med artikel 109.8 i förordning (EG) nr 1224/2009 för Republiken Grekland och Republiken Kroatien för genomförandet av valideringssystemet godkänns.

2.   Om kommissionen på grundval av resultaten av verifikationer, inspektioner och granskningar som genomförts inom ramen för avdelning X i förordning (EG) nr 1224/2009 anser att de valideringsplaner som godkänts enligt punkt 1 inte säkerställer ett effektivt genomförande av medlemsstaternas skyldigheter enligt artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009, får den, efter att ha hört de berörda medlemsstaterna, begära en ändring av planerna.

3.   Medlemsstaterna ska ändra sina valideringsplaner i enlighet med kommissionens begäran enligt punkt 2.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland och Republiken Kroatien.

Utfärdat i Bryssel den 2 december 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

2

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2278

av den 4 december 2015

om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Bremens, Hessens och Niedersachsens status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit

[delgivet med nr C(2015) 8462]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.2 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen, inklusive kravet på att nötkreatur som omfattas av denna lag under transport ska åtföljas av ett hälsointyg som överensstämmer med modell 1 i bilaga F till direktivet (nedan kallat modell 1). I artikel 9 i det direktivet föreskrivs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för bekämpning av infektiös bovin rhinotrakeit får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG föreskrivs också att de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen ska fastställas. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen, inklusive kravet på att nötkreatur som omfattas av denna lag under transport ska åtföljas av ett hälsointyg som överensstämmer med modell 1 i bilaga F till direktivet (nedan kallat modell 1). I artikel 9 i det direktivet föreskrivs att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för bekämpning av infektiös bovin rhinotrakeit får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG föreskrivs också att de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen ska fastställas.

| (2) | I artikel 10 i direktiv 64/432/EEG föreskrivs att en medlemsstat dessutom, om den anser att dess territorium eller en del av dess territorium är fritt från infektiös bovin rhinotrakeit, ska lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln föreskrivs också att de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen ska fastställas. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10 i direktiv 64/432/EEG föreskrivs att en medlemsstat dessutom, om den anser att dess territorium eller en del av dess territorium är fritt från infektiös bovin rhinotrakeit, ska lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln föreskrivs också att de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen ska fastställas.

| (3) | Genom kommissionens beslut 2004/558/EG (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1) som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som anges i den bilagan och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG. Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. I artiklarna 2 och 3 i beslut 2004/558/EG specificeras också vilka uppgifter som ska införas i modell 1 när det gäller hänvisningar till det beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens beslut 2004/558/EG (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1) som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som anges i den bilagan och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG. Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. I artiklarna 2 och 3 i beslut 2004/558/EG specificeras också vilka uppgifter som ska införas i modell 1 när det gäller hänvisningar till det beslutet.

| (4) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU (3) ändrades direktiv 64/432/EEG, inbegripet modell 1. Följaktligen är det nödvändigt att ändra hänvisningarna till modell 1 i artiklarna 2 och 3 i beslut 2004/558/EG. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU (3) ändrades direktiv 64/432/EEG, inbegripet modell 1. Följaktligen är det nödvändigt att ändra hänvisningarna till modell 1 i artiklarna 2 och 3 i beslut 2004/558/EG.

| (5) | Delstaterna Bremen, Hamburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland, och Schleswig-Holstein i Tyskland förtecknas för närvarande i bilaga I till beslut 2004/558/EG. |
| --- | --- |

(5)

Delstaterna Bremen, Hamburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland, och Schleswig-Holstein i Tyskland förtecknas för närvarande i bilaga I till beslut 2004/558/EG.

| (6) | Tyskland har lagt fram bevis för kommissionen för att delstaterna Bremen, Hessen och Niedersachsen kan anses vara fria från BHV1 och för att tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska gälla dem. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland har lagt fram bevis för kommissionen för att delstaterna Bremen, Hessen och Niedersachsen kan anses vara fria från BHV1 och för att tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska gälla dem.

| (7) | Mot bakgrund av utvärderingen av de bevis som Tyskland lagt fram bör delstaterna Bremen, Hessen och Niedersachsen inte längre förtecknas i bilaga I till beslut 2004/558/EG utan i stället förtecknas i bilaga II till det beslutet, och tillämpningen av tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dessa delstater. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av utvärderingen av de bevis som Tyskland lagt fram bör delstaterna Bremen, Hessen och Niedersachsen inte längre förtecknas i bilaga I till beslut 2004/558/EG utan i stället förtecknas i bilaga II till det beslutet, och tillämpningen av tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dessa delstater. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2004/558/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska punkt 4 ersättas med följande:
  ”4.   I avsnitt C punkt II.3.3 i det hälsointyg som fastställs i modell 1 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer de nötkreatur som avses i punkt 1, ska lämplig artikel, punkt och lämpligt led i detta beslut anges i det angivna utrymmet.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska punkt 4 ersättas med följande:

”4.   I avsnitt C punkt II.3.3 i det hälsointyg som fastställs i modell 1 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer de nötkreatur som avses i punkt 1, ska lämplig artikel, punkt och lämpligt led i detta beslut anges i det angivna utrymmet.”

| 2. | I artikel 3 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   I avsnitt C punkt II.3.3 i det hälsointyg som anges i modell 1 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer de nötkreatur som avses i punkt 1, ska lämplig artikel, punkt och lämpligt led i detta beslut anges i det angivna utrymmet.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 3 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   I avsnitt C punkt II.3.3 i det hälsointyg som anges i modell 1 i bilaga F till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer de nötkreatur som avses i punkt 1, ska lämplig artikel, punkt och lämpligt led i detta beslut anges i det angivna utrymmet.”

| 3. | Bilagorna I och II ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I och II ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977.

1

(2)  Kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (EUT L 249, 23.7.2004, s. 20).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/798/EU av den 13 november 2014 om ändring av bilaga F till rådets direktiv 64/432/EEG vad gäller formatet på förlagan till hälsointyg för handel inom unionen med nötkreatur och svin samt ytterligare hälsokrav avseende trikiner hos tamsvin för handel inom unionen (EUT L 330, 15.11.2014, s. 50).

3

---

BILAGA

BILAGA I

| Medlemsstater | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Belgien | Samtliga regioner |
| Tjeckien | Samtliga regioner |
| Tyskland | Delstaterna | Hamburg |

Medlemsstater

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG

Belgien

Samtliga regioner

Tjeckien

Samtliga regioner

Tyskland

Delstaterna

Hamburg

| | Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Nordrhein-Westfalen

| | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Rheinland-Pfalz

| | Saarland |
| --- | --- |

Saarland

| | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Schleswig-Holstein

Italien

Regionen Friuli-Venezia Giulia

Trento

BILAGA II

| Medlemsstater | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Danmark | Samtliga regioner |
| Tyskland | Delstaterna | Baden-Württemberg |

Medlemsstater

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG

Danmark

Samtliga regioner

Tyskland

Delstaterna

Baden-Württemberg

| | Bayern |
| --- | --- |

Bayern

| | Berlin |
| --- | --- |

Berlin

| | Brandenburg |
| --- | --- |

Brandenburg

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Hessen |
| --- | --- |

Hessen

| | Niedersachsen |
| --- | --- |

Niedersachsen

| | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Mecklenburg-Vorpommern

| | Sachsen |
| --- | --- |

Sachsen

| | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Sachsen-Anhalt

| | Thüringen |
| --- | --- |

Thüringen

Italien

Regionen Aostadalen

Bolzano/Bozen

Österrike

Samtliga regioner

Finland

Samtliga regioner

Sverige

Samtliga regioner

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2279

av den 4 december 2015

om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

(delgivet med nr C(2015) 8581)

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Monsanto Europe SA lämnade den 17 maj 2010 in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs på marknaden (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Monsanto Europe SA lämnade den 17 maj 2010 in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs på marknaden (nedan kallad ansökan).

| (2) | Ansökan gäller även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder som är tillåten för annan majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan gäller även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder som är tillåten för annan majs, med undantag för odling.

| (3) | I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (2) samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till det direktivet. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan som överensstämmer med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (2) samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till det direktivet. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan som överensstämmer med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 15 juli 2015 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Efsa drog slutsatsen att den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 som den beskrivs i ansökan och vid användning enligt ansökan är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten och andra icke genetiskt modifierade majssorter när det gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa och på miljön (3). |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 15 juli 2015 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Efsa drog slutsatsen att den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 som den beskrivs i ansökan och vid användning enligt ansökan är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten och andra icke genetiskt modifierade majssorter när det gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa och på miljön (3).

| (5) | Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(5)

Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (6) | I sitt yttrande konstaterade Efsa också att planen för övervakning av miljöpåverkan i form av en allmän tillsynsplan som de sökande har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna. |
| --- | --- |

(6)

I sitt yttrande konstaterade Efsa också att planen för övervakning av miljöpåverkan i form av en allmän tillsynsplan som de sökande har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna.

| (7) | Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för de produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för de produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25.

| (8) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (4). |
| --- | --- |

(8)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (4).

| (9) | Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25. För att säkerställa att dessa produkter används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut, bör det dock tydligt anges på märkningen av de produkter, med undantag av livsmedelsprodukter, som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs, att produkterna i fråga inte är avsedda för odling. |
| --- | --- |

(9)

Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25. För att säkerställa att dessa produkter används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut, bör det dock tydligt anges på märkningen av de produkter, med undantag av livsmedelsprodukter, som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs, att produkterna i fråga inte är avsedda för odling.

| (10) | Artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 (5) innehåller märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för dessa produkter fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 (5) innehåller märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för dessa produkter fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning.

| (11) | Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram i enlighet med kommissionens beslut 2009/770/EG (6). Av Efsas yttrande framgår att det inte heller finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning och hantering, till exempel krav på övervakning efter försäljningen, eller några särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem/miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram i enlighet med kommissionens beslut 2009/770/EG (6). Av Efsas yttrande framgår att det inte heller finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning och hantering, till exempel krav på övervakning efter försäljningen, eller några särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem/miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (12) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i (EG) nr 1829/2003.

| (13) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 (7). |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 (7).

| (14) | Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande. |
| --- | --- |

(14)

Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unik identitetsbeteckning

Genetiskt modifierad majs (Zea mays L.) NK603 × T25, enligt specifikationen i led b i bilagan till detta beslut, tilldelas den unika identitetsbeteckningen MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter godkänns i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs.

| b) | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs. |
| --- | --- |

b)

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs.

| c) | Produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs för all annan användning än enligt leden a och b, med undantag för odling. |
| --- | --- |

c)

Produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs för all annan användning än enligt leden a och b, med undantag för odling.

Artikel 3

Märkning

1.   Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att planen för övervakning av miljöpåverkan enligt led h i bilagan införs och tillämpas.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen i enlighet med beslut 2009/770/EG.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet är Monsanto Europe SA i Belgien, som företräder Monsanto Company i Förenta staterna.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla i tio år från och med dagen för delgivningen.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Monsanto Europe SA, Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

2

(3)  ”Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 × T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto”, EFSA Journal, vol. 13(2015):7 artikelnr 4165, 23 s., doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (EUT L 10, 16.1.2004, s. 5).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (EUT L 268, 18.10.2003, s. 24).

5

(6)  Kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (EUT L 275, 21.10.2009, s. 9).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (EUT L 287, 5.11.2003, s. 1).

7

---

BILAGA

| a) | Sökande och innehavare av godkännandet








  Namn | : | Monsanto Europe SA. |
| --- | --- | --- | --- |
| Adress | : | Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien |

a)

Sökande och innehavare av godkännandet

Namn

:

Monsanto Europe SA.

Adress

:

Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien

som företräder Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna.

| b) | Beteckning och specifikation av produkterna







  1. | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs. |
| --- | --- | --- |

b)

Beteckning och specifikation av produkterna

1.

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs.

| 2. | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs. |
| --- | --- |

2.

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs.

| 3. | Produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs för all annan användning än enligt punkterna 1 och 2, med undantag för odling. |
| --- | --- |

3.

Produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs för all annan användning än enligt punkterna 1 och 2, med undantag för odling.

Genetiskt modifierad MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, såsom den beskrivs i ansökan, uttrycker CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glyfosat och PAT-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium.

| c) | Märkning







  1. | Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”. |
| --- | --- | --- |

c)

Märkning

1.

Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

| 2. | Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a. |
| --- | --- |

2.

Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a.

| d) | Detektionsmetod







  1. | Metoder baserade på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av MON-ØØ6Ø3-6- och ACS-ZMØØ3-2-majs. Detektionsmetoderna valideras på enstaka transformationshändelser och verifieras på genomiskt DNA som extraherats ur MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majsutsäde. |
| --- | --- | --- |

d)

Detektionsmetod

1.

Metoder baserade på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av MON-ØØ6Ø3-6- och ACS-ZMØØ3-2-majs. Detektionsmetoderna valideras på enstaka transformationshändelser och verifieras på genomiskt DNA som extraherats ur MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majsutsäde.

| 2. | Validerad av EU:s referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx. |
| --- | --- |

2.

Validerad av EU:s referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx.

| 3. | Referensmaterial: ERM®-BF415 (för MON-ØØ6Ø3-6) tillgängligt via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC), och Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue samt AOCS 0306-H6 och AOCS 0306-C2 (för ACS-ZMØØ3-2) tillgängligt via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248. |
| --- | --- |

3.

Referensmaterial: ERM®-BF415 (för MON-ØØ6Ø3-6) tillgängligt via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC), och Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue samt AOCS 0306-H6 och AOCS 0306-C2 (för ACS-ZMØØ3-2) tillgängligt via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248.

| e) | Unik identitetsbeteckning

  MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 |
| --- | --- |

e)

Unik identitetsbeteckning

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2

| f) | Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald

  [Biosafety Clearing-House, Record ID: offentliggjord i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder i samband med anmälan]. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald

[Biosafety Clearing-House, Record ID: offentliggjord i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder i samband med anmälan].

| g) | Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna

  Ej tillämpligt. |
| --- | --- |

g)

Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna

Ej tillämpligt.

| h) | Plan för övervakning av miljöpåverkan

  Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.
  [Länk: plan offentliggjord i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder] |
| --- | --- |

h)

Plan för övervakning av miljöpåverkan

Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

[Länk: plan offentliggjord i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder]

| i) | Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel

  Ej tillämpligt. |
| --- | --- |

i)

Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel

Ej tillämpligt.

Anm.: Länkar till relevanta dokument kan behöva ändras med tiden. Allmänheten kommer att informeras om dessa ändringar genom uppdatering av gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder.

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2280

av den 7 december 2015

om godkännande av ”DENSO efficient alternator” som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 12.4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 10 mars 2015 lämnade leverantören DENSO Corporation (nedan kallad sökanden) in en ansökan om godkännande av sin andra innovativa teknik: växelströmsgeneratorn ”DENSO efficient alternator” för utgående ström på 100–250 A. En bedömning av huruvida ansökan var fullständig gjordes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Ansökan konstaterades vara fullständig och perioden för kommissionens bedömning av ansökan inleddes dagen efter dagen för det officiella mottagandet av den fullständiga informationen, dvs. den 11 mars 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2015 lämnade leverantören DENSO Corporation (nedan kallad sökanden) in en ansökan om godkännande av sin andra innovativa teknik: växelströmsgeneratorn ”DENSO efficient alternator” för utgående ström på 100–250 A. En bedömning av huruvida ansökan var fullständig gjordes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Ansökan konstaterades vara fullständig och perioden för kommissionens bedömning av ansökan inleddes dagen efter dagen för det officiella mottagandet av den fullständiga informationen, dvs. den 11 mars 2015.

| (2) | Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 (nedan kallade de tekniska riktlinjerna), versionen från februari 2013 (3). Att döma av informationen i ansökan förefaller de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 (nedan kallade de tekniska riktlinjerna), versionen från februari 2013 (3). Att döma av informationen i ansökan förefaller de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 vara uppfyllda.

| (3) | Sökanden har visat att en högeffektiv växelströmsgenerator av den typ som beskrivs i ansökan förekom i högst 3 % av de nya personbilar som registrerades under referensåret 2009. |
| --- | --- |

(3)

Sökanden har visat att en högeffektiv växelströmsgenerator av den typ som beskrivs i ansökan förekom i högst 3 % av de nya personbilar som registrerades under referensåret 2009.

| (4) | För att fastställa hur stor minskning av koldioxidutsläppen som den innovativa tekniken kommer att leda till när den monterats i ett fordon, är det nödvändigt att definiera det jämförelsefordon med vilket fordonet med den innovativa tekniken ska jämföras enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. Det är lämpligt att använda en växelströmsgenerator med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse när den innovativa tekniken monteras i en ny fordonstyp. Om ”DENSO efficient alternator” monteras i en befintlig fordonstyp bör jämförelsen göras med den växelströmsgenerator som installerats i den senaste versionen av den berörda typen på marknaden. |
| --- | --- |

(4)

För att fastställa hur stor minskning av koldioxidutsläppen som den innovativa tekniken kommer att leda till när den monterats i ett fordon, är det nödvändigt att definiera det jämförelsefordon med vilket fordonet med den innovativa tekniken ska jämföras enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. Det är lämpligt att använda en växelströmsgenerator med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse när den innovativa tekniken monteras i en ny fordonstyp. Om ”DENSO efficient alternator” monteras i en befintlig fordonstyp bör jämförelsen göras med den växelströmsgenerator som installerats i den senaste versionen av den berörda typen på marknaden.

| (5) | Sökanden har lagt fram en testmetod för koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen anser att testmetoden kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara och att den på ett realistiskt sätt och med tydlig statistisk signifikans kan visa på den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden har lagt fram en testmetod för koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen anser att testmetoden kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara och att den på ett realistiskt sätt och med tydlig statistisk signifikans kan visa på den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (6) | Eftersom sökandens testmetoder och formler för att beräkna koldioxidminskningar i alla avseenden är identiska med de metoder som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU (4) är det av konsekvensskäl lämpligt att använda de metoder som anges i genomförandebeslut 2013/341/EU för att fastställa minskningen av koldioxidutsläpp till följd av användning av ”DENSO efficient alternator”. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom sökandens testmetoder och formler för att beräkna koldioxidminskningar i alla avseenden är identiska med de metoder som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU (4) är det av konsekvensskäl lämpligt att använda de metoder som anges i genomförandebeslut 2013/341/EU för att fastställa minskningen av koldioxidutsläpp till följd av användning av ”DENSO efficient alternator”.

| (7) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att sökanden på ett tillfredsställande sätt har visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att sökanden på ett tillfredsställande sätt har visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km.

| (8) | De utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken kan delvis påvisas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning som ska certifieras bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(8)

De utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken kan delvis påvisas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning som ska certifieras bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (9) | Kontrollrapporten har upprättats av Vehicle Certification Agency (VCA), som är ett oberoende och certifierat organ, och den stöder de resultat som anges i ansökan. |
| --- | --- |

(9)

Kontrollrapporten har upprättats av Vehicle Certification Agency (VCA), som är ett oberoende och certifierat organ, och den stöder de resultat som anges i ansökan.

| (10) | Det bör därför inte göras några invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik. |
| --- | --- |

(10)

Det bör därför inte göras några invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik.

| (11) | För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5) bör den individuella koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta genomförandebeslut fastställas. |
| --- | --- |

(11)

För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5) bör den individuella koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta genomförandebeslut fastställas.

| (12) | I enlighet med artikel 11.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 bör en tillverkare som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att uppnå sitt mål för specifika utsläpp genom att minska koldioxidutsläppen med hjälp av den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut hänvisa till detta beslut i sin ansökan om EG-typgodkännandeintyg för de berörda fordonen. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 11.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 bör en tillverkare som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att uppnå sitt mål för specifika utsläpp genom att minska koldioxidutsläppen med hjälp av den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut hänvisa till detta beslut i sin ansökan om EG-typgodkännandeintyg för de berörda fordonen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Växelströmsgeneratorn ”DENSO efficient alternator” för utgående ström på 100–250 A som är avsedd att användas i M1-fordon godkänns härmed som en innovativ teknik i den mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009.

2.   Minskningen av koldioxidutsläppen genom användning av den växelströmsgenerator som avses i punkt 1 ska fastställas med hjälp av metoden i bilagan till genomförandebeslut 2013/341/EU.

3.   I enlighet med artikel 11.2 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 får den koldioxidminskning som fastställts i enlighet med punkt 2 endast intygas och anges i intyget om överensstämmelse och relevant typgodkännandedokumentation enligt bilagorna I, VIII och IX till direktiv 2007/46/EG, om minskningen ligger på eller över tröskelvärdet i artikel 9.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

4.   Den enskilda miljöinnovationskod som ska anges i typgodkännandedokumentationen för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut ska vara ”14”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 7 december 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 av den 25 juli 2011 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU av den 27 juni 2013 om godkännande av Valeo Efficient Generation Alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 179, 29.6.2013, s. 98).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

5

---

| 8.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 322/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 322/67

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/2281

av den 4 december 2015

om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 (MON-87427-7) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

[delgivet med nr C(2015) 8587]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Monsanto Europe SA lämnade den 11 juni 2012 in en ansökan till den behöriga belgiska myndigheten i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 87427-majs på marknaden (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Monsanto Europe SA lämnade den 11 juni 2012 in en ansökan till den behöriga belgiska myndigheten i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 87427-majs på marknaden (nedan kallad ansökan).

| (2) | Ansökan gäller även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder som är tillåten för annan majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan gäller även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder som är tillåten för annan majs, med undantag för odling.

| (3) | I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (2) samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till det direktivet. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan som överensstämmer med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan de uppgifter och den information som krävs i bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (2) samt information och slutsatser om den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till det direktivet. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan som överensstämmer med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 19 juni 2015 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Efsa drog slutsatsen att den genetiskt modifierade majsen MON 87427, som den beskrivs i ansökan, är lika säker som den konventionella motsvarigheten och andra icke genetiskt modifierade majssorter, och att det vid användning enligt ansökan är osannolikt att den skulle ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 19 juni 2015 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Efsa drog slutsatsen att den genetiskt modifierade majsen MON 87427, som den beskrivs i ansökan, är lika säker som den konventionella motsvarigheten och andra icke genetiskt modifierade majssorter, och att det vid användning enligt ansökan är osannolikt att den skulle ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3).

| (5) | Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor som framkommit under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(5)

Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor som framkommit under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (6) | I sitt yttrande konstaterade Efsa även att planen för övervakning av miljöpåverkan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna. |
| --- | --- |

(6)

I sitt yttrande konstaterade Efsa även att planen för övervakning av miljöpåverkan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med de avsedda användningsområdena för produkterna.

| (7) | Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427.

| (8) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (4). |
| --- | --- |

(8)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 (4).

| (9) | Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427. För att säkerställa att dessa produkter används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut, bör det dock tydligt anges på märkningen av de produkter, med undantag av livsmedelsprodukter, som innehåller eller består av MON 87427-majs, att produkterna i fråga inte är avsedda för odling. |
| --- | --- |

(9)

Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som föreskrivs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427. För att säkerställa att dessa produkter används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut, bör det dock tydligt anges på märkningen av de produkter, med undantag av livsmedelsprodukter, som innehåller eller består av MON 87427-majs, att produkterna i fråga inte är avsedda för odling.

| (10) | I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 (5) fastställs märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för dessa produkter fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 (5) fastställs märkningskrav för produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer. Spårbarhetskrav för dessa produkter fastställs i artikel 4.1–4.5 i den förordningen, och spårbarhetskrav för livsmedel och foder som har framställts av genetiskt modifierade organismer fastställs i artikel 5 i samma förordning.

| (11) | Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram i enlighet med kommissionens beslut 2009/770/EG (6). Av Efsas yttrande framgår att det inte finns någon anledning att införa varken särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering av livsmedel eller foder, däribland krav på övervakning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram i enlighet med kommissionens beslut 2009/770/EG (6). Av Efsas yttrande framgår att det inte finns någon anledning att införa varken särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering av livsmedel eller foder, däribland krav på övervakning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (12) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (13) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 (7). |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing-House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 (7).

| (14) | Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande. |
| --- | --- |

(14)

Ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. Omprövningskommittén avgav inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unik identitetsbeteckning

Genetiskt modifierad majs (Zea mays L.) MON 87427, enligt specifikationen i led b i bilagan till detta beslut, tilldelas den unika identitetsbeteckningen MON-87427-7 i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter godkänns i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs.

| b) | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs. |
| --- | --- |

b)

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs.

| c) | Produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs för all annan användning än enligt leden a och b, med undantag för odling. |
| --- | --- |

c)

Produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs för all annan användning än enligt leden a och b, med undantag för odling.

Artikel 3

Märkning

1.   Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att planen för övervakning av miljöpåverkan enligt led h i bilagan införs och tillämpas.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen i enlighet med beslut 2009/770/EG.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet är Monsanto Europe SA i Belgien, som företräder Monsanto Company i Förenta staterna.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla i tio år från och med dagen för delgivningen.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Monsanto Europe SA, Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, BELGIEN.

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

2

(3)  Efsas GMO-panel (Efsas panel för genetiskt modifierade organismer), 2015. ”Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-BE-2012-110) for the placing on the market of tissue-selective herbicide tolerant genetically modified maize MON 87427 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto”, EFSA Journal, vol. 13(2015):6, artikelnr 4130, [25 s.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4130.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (EUT L 10, 16.1.2004, s. 5).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (EUT L 268, 18.10.2003, s. 24).

5

(6)  Kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (EUT L 275, 21.10.2009, s. 9).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (EUT L 287, 5.11.2003, s. 1).

7

---

BILAGA

a)   Sökande och innehavare av godkännandet

| Namn | : | Monsanto Europe SA. |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, BELGIEN |

Namn

:

Monsanto Europe SA.

Adress

:

Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, BELGIEN

som företräder Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, FÖRENTA STATERNA.

b)   Beteckning och specifikation av produkterna

| 1. | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs. |
| --- | --- |

1.

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs.

| 2. | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs. |
| --- | --- |

2.

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-87427-7-majs.

| 3. | Produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs för all annan användning än enligt punkterna 1 och 2, med undantag för odling. |
| --- | --- |

3.

Produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs för all annan användning än enligt punkterna 1 och 2, med undantag för odling.

Genetiskt modifierad MON-87427-7-majs, som den beskrivs i ansökan, uttrycker CP4 EPSPS-proteinet som ger tolerans på vissa vävnader mot glyfosatherbicider. Uttrycket av CP4 EPSPS är icke-existerande eller begränsat i manliga reproduktionsvävnader, vilket eliminerar eller begränsar behovet av borttagning av hanblommor när MON-87427-7 används i egenskap av honplanta vid framställning av utsäde av hybridmajs.

c)   Märkning

| 1. | Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”. |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

| 2. | Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a. |
| --- | --- |

2.

Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-87427-7-majs, med undantag av de produkter som avses i artikel 2 a.

d)   Detektionsmetod

| 1. | Metod baserad på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av MON-87427-7. |
| --- | --- |

1.

Metod baserad på händelsespecifik realtids-PCR för kvantifiering av MON-87427-7.

| 2. | Validering på genomiskt DNA, som extraherats ur majsutsäde, genomförd av EU:s referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx |
| --- | --- |

2.

Validering på genomiskt DNA, som extraherats ur majsutsäde, genomförd av EU:s referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx

| 3. | Referensmaterial: AOCS 0512-A och AOCS 0406-A, tillgängliga via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248 |
| --- | --- |

3.

Referensmaterial: AOCS 0512-A och AOCS 0406-A, tillgängliga via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248

e)   Unik identitetsbeteckning

MON-87427-7

f)   Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald

[Biosafety Clearing-House, Record ID: införs i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder i samband med anmälan].

g)   Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna

Ej tillämpligt.

h)   Plan för övervakning av miljöpåverkan

Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

[Länk: plan införd i gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder]

i)   Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel

Ej tillämpligt.

Anm.: Länkar till relevanta dokument kan behöva ändras med tiden. Allmänheten kommer att informeras om dessa ändringar genom uppdatering av gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder.

---