# Euroopa Liidu C 409/9. d

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 409 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide9. detsember 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 409

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide9. detsember 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2015/C 409/01 | Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte | 1 |
| 2015/C 409/02 | Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 18 |
| 2015/C 409/03 | Aruanne Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega | 27 |
| 2015/C 409/04 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 33 |
| 2015/C 409/05 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 39 |
| 2015/C 409/06 | Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega | 46 |
| 2015/C 409/07 | Aruanne Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 56 |
| 2015/C 409/08 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 67 |
| 2015/C 409/09 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega | 73 |
| 2015/C 409/10 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 81 |
| 2015/C 409/11 | Aruanne Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 90 |
| 2015/C 409/12 | Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastusega | 102 |
| 2015/C 409/13 | Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 111 |
| 2015/C 409/14 | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 122 |
| 2015/C 409/15 | Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 131 |
| 2015/C 409/16 | Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 143 |
| 2015/C 409/17 | Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 151 |
| 2015/C 409/18 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 160 |
| 2015/C 409/19 | Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega | 168 |
| 2015/C 409/20 | Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 175 |
| 2015/C 409/21 | Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega | 187 |
| 2015/C 409/22 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 197 |
| 2015/C 409/23 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 206 |
| 2015/C 409/24 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 216 |
| 2015/C 409/25 | Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 223 |
| 2015/C 409/26 | Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 234 |
| 2015/C 409/27 | Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 238 |
| 2015/C 409/28 | Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 247 |
| 2015/C 409/29 | Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega | 255 |
| 2015/C 409/30 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 266 |
| 2015/C 409/31 | Aruanne vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA) eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 275 |
| 2015/C 409/32 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 284 |
| 2015/C 409/33 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 299 |
| 2015/C 409/34 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 307 |
| 2015/C 409/35 | Aruanne Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega | 315 |
| 2015/C 409/36 | Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 324 |
| 2015/C 409/37 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 334 |
| 2015/C 409/38 | Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 342 |
| 2015/C 409/39 | Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 353 |
| 2015/C 409/40 | Aruanne Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 362 |
| 2015/C 409/41 | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 371 |
| 2015/C 409/42 | Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 379 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2015/C 409/01

Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte

1

2015/C 409/02

Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

18

2015/C 409/03

Aruanne Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega

27

2015/C 409/04

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

33

2015/C 409/05

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

39

2015/C 409/06

Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

46

2015/C 409/07

Aruanne Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

56

2015/C 409/08

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

67

2015/C 409/09

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

73

2015/C 409/10

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

81

2015/C 409/11

Aruanne Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

90

2015/C 409/12

Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastusega

102

2015/C 409/13

Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

111

2015/C 409/14

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

122

2015/C 409/15

Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

131

2015/C 409/16

Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

143

2015/C 409/17

Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

151

2015/C 409/18

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

160

2015/C 409/19

Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

168

2015/C 409/20

Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

175

2015/C 409/21

Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

187

2015/C 409/22

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

197

2015/C 409/23

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

206

2015/C 409/24

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

216

2015/C 409/25

Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

223

2015/C 409/26

Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

234

2015/C 409/27

Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

238

2015/C 409/28

Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

247

2015/C 409/29

Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

255

2015/C 409/30

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

266

2015/C 409/31

Aruanne vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA) eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

275

2015/C 409/32

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

284

2015/C 409/33

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

299

2015/C 409/34

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

307

2015/C 409/35

Aruanne Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega

315

2015/C 409/36

Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

324

2015/C 409/37

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

334

2015/C 409/38

Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

342

2015/C 409/39

Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

353

2015/C 409/40

Aruanne Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

362

2015/C 409/41

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

371

2015/C 409/42

Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

379

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/1

---

Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2014. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte

(2015/C 409/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS | 1 | 2 |
| KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE | 13 | 3 |
| AUDITITULEMUSED | | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 17 | 3 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 19 | 4 |
| Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla | 21 | 4 |
| Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 23 | 4 |
| Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 24 | 5 |
| Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta | 25 | 5 |
| Kommentaarid eelarve täitmise kohta | 26 | 5 |
| Muud kommentaarid | 29 | 5 |
| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed | 32 | 5 |
| JÄRELDUSED | 33 | 6 |
| I LISA. | Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaks määratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud |

Punkt

Lk

SISSEJUHATUS

1

2

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

13

3

AUDITITULEMUSED

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

17

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

19

4

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

21

4

Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

23

4

Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

24

5

Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta

25

5

Kommentaarid eelarve täitmise kohta

26

5

Muud kommentaarid

29

5

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

32

5

JÄRELDUSED

33

6

I LISA.

Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaks määratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

7

| II LISA. | Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla |
| --- | --- |

II LISA.

Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

12

| III LISA. | Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2012. ja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla |
| --- | --- |

III LISA.

Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2012. ja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

15

SISSEJUHATUS

| 1. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda 32 detsentraliseeritud ameti, kuue rakendusameti, Euratomi Tarneagentuuri (Euratom), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja Europoli pensionifondi 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (vt tabel). |
| --- | --- |

1.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda 32 detsentraliseeritud ameti, kuue rakendusameti, Euratomi Tarneagentuuri (Euratom), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja Europoli pensionifondi 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (vt tabel).

| 2. | Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 2014. aasta on aga esimene aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 (1) ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 (2) kontrollis 30 ELi subsideeritud ameti ja EIT raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Kontrollikoda võttis oma arvamuse koostamisel nende raamatupidamise aastaaruannete kohta arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd ning audiitori leidude alusel võetud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

2.

Nagu varasematel aastatel, auditeeris kontrollikoda tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 2014. aasta on aga esimene aasta, kui vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikele 4 (1) ja uue ELi ametite raamfinantsmääruse artikli 107 lõikele 1 (2) kontrollis 30 ELi subsideeritud ameti ja EIT raamatupidamise aastaaruandeid sõltumatu välisaudiitor (audiitorühing). Kontrollikoda võttis oma arvamuse koostamisel nende raamatupidamise aastaaruannete kohta arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd ning audiitori leidude alusel võetud parandusmeetmeid.

| 3. | Euratomi Tarneagentuuri, kahe täiesti isemajandava ameti (OHIM ja CPVO), kuue rakendusameti ja Europoli pensionifondi raamatupidamise aastaaruannet kontrollis kontrollikoda ise.

  Tabel


  Auditikord rühmade kaupa | Kontrollikoja auditeeritud ametid | Ainult Euroopa Kontrollikoja auditeeritud | Euroopa Kontrollikoja ja välisaudiitori auditeeritud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reguleerivad ametid | ELi subsideeritud ametid | — | 30 | 32 |
| Isemajandavad ametid – OHIM ja CPVO | 2 | — |
| Rakendusametid | EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA ja CHAFEA | 6 | — | 6 |
| Muud asutused | Euratom ja EPF | 2 | — | 3 |
| EIT | — | 1 |
| Kokku | | 10 | 31 | 41 |

3.

Euratomi Tarneagentuuri, kahe täiesti isemajandava ameti (OHIM ja CPVO), kuue rakendusameti ja Europoli pensionifondi raamatupidamise aastaaruannet kontrollis kontrollikoda ise.

Tabel

Auditikord rühmade kaupa

Kontrollikoja auditeeritud ametid

Ainult Euroopa Kontrollikoja auditeeritud

Euroopa Kontrollikoja ja välisaudiitori auditeeritud

Kokku

Reguleerivad ametid

ELi subsideeritud ametid

—

30

32

Isemajandavad ametid – OHIM ja CPVO

2

—

Rakendusametid

EACEA, REA, ERCEA, EASME, INEA ja CHAFEA

6

—

6

Muud asutused

Euratom ja EPF

2

—

3

EIT

—

1

Kokku

10

31

41

| 4. | Üksikasjalik teave auditeeritud ametite, nende eelarvete ja töötajate arvu kohta on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

4.

Üksikasjalik teave auditeeritud ametite, nende eelarvete ja töötajate arvu kohta on esitatud I lisas.

| 5. | Käesolevas kokkuvõttes esitatakse ülevaade ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2014 kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada kontrollikoja eriaruannete analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Iga-aastastes eriaruannetes esitatakse nii kontrollikoja arvamused ja kommentaarid kui ka ametite vastused. Käesolev kokkuvõtte ei ole ei auditiaruanne ega arvamus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Detsentraliseeritud ametitel on tähtis roll ELi poliitikasuundade elluviimisel, eelkõige puudutab see tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesandeid. Ametite eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda poliitika kujundamisele ning tugevdada mõlema poole tehnilise ja erialase oskusteabe koondamise abil ELi ja liikmesriikide valitsuste vahelist koostööd. Ametid asuvad laiali üle kogu ELi. |
| --- | --- |

6.

Detsentraliseeritud ametitel on tähtis roll ELi poliitikasuundade elluviimisel, eelkõige puudutab see tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesandeid. Ametite eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda poliitika kujundamisele ning tugevdada mõlema poole tehnilise ja erialase oskusteabe koondamise abil ELi ja liikmesriikide valitsuste vahelist koostööd. Ametid asuvad laiali üle kogu ELi.

| 7. | Kuuele rakendusametile on usaldatud ülesanded, mis on seotud ühe või enama liidu programmi haldamisega ning need ametid on loodud kindlaks ajavahemikuks. Viis rakendusametit asub Brüsselis ja üks Luxembourgis. |
| --- | --- |

7.

Kuuele rakendusametile on usaldatud ülesanded, mis on seotud ühe või enama liidu programmi haldamisega ning need ametid on loodud kindlaks ajavahemikuks. Viis rakendusametit asub Brüsselis ja üks Luxembourgis.

| 8. | Budapestis asuv EIT on sõltumatu detsentraliseeritud ELi amet, milles on liidu innovatsioonisuutlikkuse parandamiseks ühendatud teadusuuringute, äri- ja kõrghariduse valdkond. |
| --- | --- |

8.

Budapestis asuv EIT on sõltumatu detsentraliseeritud ELi amet, milles on liidu innovatsioonisuutlikkuse parandamiseks ühendatud teadusuuringute, äri- ja kõrghariduse valdkond.

| 9. | Luxembourgis asuv Euratom loodi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärkide toetamiseks. |
| --- | --- |

9.

Luxembourgis asuv Euratom loodi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärkide toetamiseks.

| 10. | Haagis asuva Europoli pensionifondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

10.

Haagis asuva Europoli pensionifondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010.

| 11. | Ametite 2014. aasta kogueelarve suurus oli ca 1,9 miljardit eurot (2013. aastal 2 miljardit eurot), mis moodustab ELi üldeelarvest ümmarguselt 1,4 % (2013. aastal 1,4 %). Ligikaudu 1,2 miljardit eurot sellest katab Euroopa Komisjon, ülejäänu pärineb teenustasudest ja muudest allikatest. Ametites töötab kokku 6  578 (2013. aastal 6  536) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab 14 % (2013. aastal 14 %) ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (ametikohtade loetelu). Lisaks töötab ametites umbes 3  200 (2013. aastal 2  900) muud töötajat (lepingulised ning liikmesriikidest lähetatud töötajad). Töötajate arvu suurenemine on toimunud peamiselt nendes ametites, millele on määratud lisaülesanded, ametites, millel on järelevalvekohustused finantssektori üle, ja rakendusametites, millel on lisakohustused seoses „Horisont 2020” ja muude programmidega. |
| --- | --- |

11.

Ametite 2014. aasta kogueelarve suurus oli ca 1,9 miljardit eurot (2013. aastal 2 miljardit eurot), mis moodustab ELi üldeelarvest ümmarguselt 1,4 % (2013. aastal 1,4 %). Ligikaudu 1,2 miljardit eurot sellest katab Euroopa Komisjon, ülejäänu pärineb teenustasudest ja muudest allikatest. Ametites töötab kokku 6  578 (2013. aastal 6  536) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab 14 % (2013. aastal 14 %) ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (ametikohtade loetelu). Lisaks töötab ametites umbes 3  200 (2013. aastal 2  900) muud töötajat (lepingulised ning liikmesriikidest lähetatud töötajad). Töötajate arvu suurenemine on toimunud peamiselt nendes ametites, millele on määratud lisaülesanded, ametites, millel on järelevalvekohustused finantssektori üle, ja rakendusametites, millel on lisakohustused seoses „Horisont 2020” ja muude programmidega.

| 12. | Ametitest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki väike (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas suur. Ametid on sellegipoolest liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade (nt tervishoid, ohutus, vabadus, turvalisus ja õigus) poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele. |
| --- | --- |

12.

Ametitest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki väike (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas suur. Ametid on sellegipoolest liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade (nt tervishoid, ohutus, vabadus, turvalisus ja õigus) poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele.

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

| 13. | Kontrollikoda vaatas läbi audiitorühingute rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas tehtud töö seoses sõltumatu välisaudiitori auditeeritud 31 ametiga. Kontrollikoda võttis audiitorühingu tööd arvesse iga-aastastes eriaruannetes raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta esitatud arvamuste koostamisel. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda vaatas läbi audiitorühingute rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega kooskõlas tehtud töö seoses sõltumatu välisaudiitori auditeeritud 31 ametiga. Kontrollikoda võttis audiitorühingu tööd arvesse iga-aastastes eriaruannetes raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta esitatud arvamuste koostamisel.

| 14. | Kontrollikojal on audiitorühingute tööle tuginev piisav kindlus oma auditiarvamuse avaldamiseks raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikojal on audiitorühingute tööle tuginev piisav kindlus oma auditiarvamuse avaldamiseks raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta.

| 15. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas on kontrollikoda ainuisikuliselt vastutav ning auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ja ametite kontrollimehhanismide hindamisest. |
| --- | --- |

15.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas on kontrollikoda ainuisikuliselt vastutav ning auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ja ametite kontrollimehhanismide hindamisest.

| 16. | Ülejäänud kümne ameti puhul jätkas kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ja raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditite tegemist. |
| --- | --- |

16.

Ülejäänud kümne ameti puhul jätkas kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ja raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditite tegemist.

AUDITITULEMUSED

AUDITITULEMUSED

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 17. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad 41 ameti lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad 41 ameti lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| 18. | Kontrollikoda lisas asjaolu rõhutavad lõigud (3) Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) ning EPFi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Eu-LISA puhul on olukord, millele kontrollikoda juhtis tähelepanu 2013. aasta eriaruandes, endiselt lahendamata, nimelt puuduvad ikka veel usaldusväärsed ja täielikud andmed ameti peamiste teabesüsteemide hindamiseks (sh riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponendid ning tarkvara arenduskulud). Vara amortiseeritakse ning kuigi see summa on 2014. aastal küllalt suur, väheneb asjaomane summa iga aastaga. EPFi puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et EPFi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne koostati tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes, kuigi eeldatavalt ei ole 2015. aasta lõpuks fondis enam aktiivseid osalejaid ning hetkel kaalutakse fondi likvideerimist. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda lisas asjaolu rõhutavad lõigud (3) Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) ning EPFi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Eu-LISA puhul on olukord, millele kontrollikoda juhtis tähelepanu 2013. aasta eriaruandes, endiselt lahendamata, nimelt puuduvad ikka veel usaldusväärsed ja täielikud andmed ameti peamiste teabesüsteemide hindamiseks (sh riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponendid ning tarkvara arenduskulud). Vara amortiseeritakse ning kuigi see summa on 2014. aastal küllalt suur, väheneb asjaomane summa iga aastaga. EPFi puhul juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et EPFi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne koostati tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes, kuigi eeldatavalt ei ole 2015. aasta lõpuks fondis enam aktiivseid osalejaid ning hetkel kaalutakse fondi likvideerimist.

3

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 19. | Kontrollikoja hinnangul on 41 ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoja hinnangul on 41 ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 20. | Kontrollikoda lisas asjaolu rõhutava lõigu EIT raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Partnerluse raamlepingute raames esimese kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud toetuslepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel viiel aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda lisas asjaolu rõhutava lõigu EIT raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Partnerluse raamlepingute raames esimese kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud toetuslepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel viiel aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2014.

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

| 21. | Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda 35 ameti (2013. aastal 35) kohta 79 kommentaari (2013. aastal 97), millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Kommentaarid hõlmasid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust, tehingute seaduslikkust ja korrektsust, sisekontrollimehhanisme, eelarve täitmist ja muid teemasid (nt usaldusväärset finantsjuhtimist).

  Joonis


  Kommentaaride arv valdkondade kaupa





  Allikas: ametite 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud iga-aastased eriaruanded. |
| --- | --- |

21.

Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda 35 ameti (2013. aastal 35) kohta 79 kommentaari (2013. aastal 97), millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Kommentaarid hõlmasid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust, tehingute seaduslikkust ja korrektsust, sisekontrollimehhanisme, eelarve täitmist ja muid teemasid (nt usaldusväärset finantsjuhtimist).

Joonis

Joonis

Kommentaaride arv valdkondade kaupa

Kommentaaride arv valdkondade kaupa

Image

Allikas: ametite 2014. aasta raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud iga-aastased eriaruanded.

Allikas

| 22. | Ülevaade iga ameti kohta esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Allpool esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest. |
| --- | --- |

22.

Ülevaade iga ameti kohta esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Allpool esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest.

II lisas.

Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 23. | Lisaks kahele juba mainitud asjaolu rõhutamise lõigule esitati üks kommentaar raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)), milles käsitletakse tulude kajastamist hinnangute, mitte tegelikel summade alusel. |
| --- | --- |

23.

Lisaks kahele juba mainitud asjaolu rõhutamise lõigule esitati üks kommentaar raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)), milles käsitletakse tulude kajastamist hinnangute, mitte tegelikel summade alusel.

Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 24. | Viis selle kategooria kommentaari (2013. aastal seitse) puudutavad viit ametit (2013. aastal seitse) ja on seotud puudustega hankemenetlustes (tehniliste kirjelduste selgus ja projektikonkursside õigeaegsus), puudustega toetuste kontrollimisel ning maksude kogumisel õigusaktides sätestatud tähtaegadest kinni pidamisel. |
| --- | --- |

24.

Viis selle kategooria kommentaari (2013. aastal seitse) puudutavad viit ametit (2013. aastal seitse) ja on seotud puudustega hankemenetlustes (tehniliste kirjelduste selgus ja projektikonkursside õigeaegsus), puudustega toetuste kontrollimisel ning maksude kogumisel õigusaktides sätestatud tähtaegadest kinni pidamisel.

Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta

Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta

| 25. | Seitsme ameti kohta (2013. aastal 10) esitati seitse kommentaari (2013. aastal 17). Kahel juhul olid need seotud puudustega toetuste kontrollimisel (2013. aastal kaks) ja ühel juhul nõrga kontrolliga põhivara üle (2013. aastal kaks); ülejäänud kommentaarid käsitlevad mitmesuguseid sisekontrolli puudusi. Üldiselt on sisekontroll märgatavalt paranenud. Kommentaare esitati üle 50 % vähem ning sisekontrollistandardite mitterakendamise kohta kommentaare ei esitatud. |
| --- | --- |

25.

Seitsme ameti kohta (2013. aastal 10) esitati seitse kommentaari (2013. aastal 17). Kahel juhul olid need seotud puudustega toetuste kontrollimisel (2013. aastal kaks) ja ühel juhul nõrga kontrolliga põhivara üle (2013. aastal kaks); ülejäänud kommentaarid käsitlevad mitmesuguseid sisekontrolli puudusi. Üldiselt on sisekontroll märgatavalt paranenud. Kommentaare esitati üle 50 % vähem ning sisekontrollistandardite mitterakendamise kohta kommentaare ei esitatud.

Kommentaarid eelarve täitmise kohta

Kommentaarid eelarve täitmise kohta

| 26. | Eelarve täitmise alal on kõige sagedamaks kommentaariks endiselt kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse üle kandmise kõrge määr, mis puudutas 28 ametit (2013. aastal 24). Kuigi eelarve ülekandmiste kõrget määra peetakse tavaliselt eelarve aastasuse põhimõttega vastuolus olevaks ja see võib viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, olid selle põhjuseks tihti (osaliselt) ametitest sõltumatud asjaolud (nt aasta lõpu seisuga veel laekumata arved või kuludeklaratsioonid) või tulenes see tegevuse, hangete või projektide mitmeaastasest iseloomust. |
| --- | --- |

26.

Eelarve täitmise alal on kõige sagedamaks kommentaariks endiselt kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse üle kandmise kõrge määr, mis puudutas 28 ametit (2013. aastal 24). Kuigi eelarve ülekandmiste kõrget määra peetakse tavaliselt eelarve aastasuse põhimõttega vastuolus olevaks ja see võib viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, olid selle põhjuseks tihti (osaliselt) ametitest sõltumatud asjaolud (nt aasta lõpu seisuga veel laekumata arved või kuludeklaratsioonid) või tulenes see tegevuse, hangete või projektide mitmeaastasest iseloomust.

| 27. | Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise kõrget määra täheldati kaheksal juhul (2013. aastal seitsmel). Tühistamised viitavad asjaolule, et assigneeringute ülekandmised põhinesid kas tegelikust suuremaks hinnatud eelarvevajadustel või olid need mõnel muul põhjusel põhjendamata. |
| --- | --- |

27.

Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise kõrget määra täheldati kaheksal juhul (2013. aastal seitsmel). Tühistamised viitavad asjaolule, et assigneeringute ülekandmised põhinesid kas tegelikust suuremaks hinnatud eelarvevajadustel või olid need mõnel muul põhjusel põhjendamata.

| 28. | Kolm kommentaari esitati ebapiisavate assigneeringute kohta (2013. aastal kuus) ja üks eelarve ülekandmiste kohta (2013. aastal kolm). |
| --- | --- |

28.

Kolm kommentaari esitati ebapiisavate assigneeringute kohta (2013. aastal kuus) ja üks eelarve ülekandmiste kohta (2013. aastal kolm).

Muud kommentaarid

Muud kommentaarid

| 29. | Kokku esitati 22 muud kommentaari (2013. aastal 22) seoses 17 ametiga (2013. aastal 15), millest seitse on seotud usaldusväärse finantsjuhtimise küsimustega. Seitsmest tähelepanekust neli olid seotud puudustega hankemenetlustes ja lepingute haldamises: üldkulude ja kasumi akumuleerimine, ebapiisav hinnakonkurents liigse kvaliteedile keskendumise tõttu, kavandatud eesmärk ja tegevused ei olnud hankeotsuse õigustamiseks piisavalt spetsiifilised, olemasoleva lepingu asendamise kehv kavandamine, mis mõjutas õiglast konkurentsi. |
| --- | --- |

29.

Kokku esitati 22 muud kommentaari (2013. aastal 22) seoses 17 ametiga (2013. aastal 15), millest seitse on seotud usaldusväärse finantsjuhtimise küsimustega. Seitsmest tähelepanekust neli olid seotud puudustega hankemenetlustes ja lepingute haldamises: üldkulude ja kasumi akumuleerimine, ebapiisav hinnakonkurents liigse kvaliteedile keskendumise tõttu, kavandatud eesmärk ja tegevused ei olnud hankeotsuse õigustamiseks piisavalt spetsiifilised, olemasoleva lepingu asendamise kehv kavandamine, mis mõjutas õiglast konkurentsi.

| 30. | Ühe ameti auditeerimisel leidis kontrollikoda vigu palgaarvestuses, millest tulenevalt maksti enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist tööle võetud töötajatele liiga väikest töötasu. Kontrollikoja nõudmisel tehtud täiendavate kontrollide käigus leiti sama probleem veel 18 ameti puhul (kokku maksti 3 78  670 eurot vähem). Asjaomased summad olid märkimisväärsed vaid kuue ameti puhul ning need on ametite iga-aastases eriaruandes eraldi välja toodud. Ametid ja PMO on eri arvamusel selle suhtes, kes on vea eest vastutav. |
| --- | --- |

30.

Ühe ameti auditeerimisel leidis kontrollikoda vigu palgaarvestuses, millest tulenevalt maksti enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist tööle võetud töötajatele liiga väikest töötasu. Kontrollikoja nõudmisel tehtud täiendavate kontrollide käigus leiti sama probleem veel 18 ameti puhul (kokku maksti 3 78  670 eurot vähem). Asjaomased summad olid märkimisväärsed vaid kuue ameti puhul ning need on ametite iga-aastases eriaruandes eraldi välja toodud. Ametid ja PMO on eri arvamusel selle suhtes, kes on vea eest vastutav.

| 31. | Euroopa Keskkonnaamet (EEA) on sõlminud teenuslepingu pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingutingimused ei taganud seda, et Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid oleksid kaitstud ning et teenuse pakkuja austaks täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust. On tõenäoline, et ka teised ametid kasutavad tulevikus sellist teenust. Oluline on tagada, et sellised teenused kaitsevad täies mahus ameti toimimiseks vajalikke privileege ja immuniteete ning ELi kodanike eraelu puutumatust. |
| --- | --- |

31.

Euroopa Keskkonnaamet (EEA) on sõlminud teenuslepingu pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingutingimused ei taganud seda, et Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid oleksid kaitstud ning et teenuse pakkuja austaks täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust. On tõenäoline, et ka teised ametid kasutavad tulevikus sellist teenust. Oluline on tagada, et sellised teenused kaitsevad täies mahus ameti toimimiseks vajalikke privileege ja immuniteete ning ELi kodanike eraelu puutumatust.

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 32. | 2014. aasta iga-aastastes eriaruannetes esitatakse ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest. Lisast III selgub, et 2013. aasta lõpu seisuga sulgemata 153 kommentaarist 51 puhul viidi parandusmeetmed 2014. aastal lõpule, 41 juhul olid need pooleli ja kuuel juhul veel alustamata. 55 kommentaari puhul, mis enamasti puudutasid eelarve ülekandmisi, ei olnud parandusmeetmete võtmine vajalik. |
| --- | --- |

32.

2014. aasta iga-aastastes eriaruannetes esitatakse ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest. Lisast III selgub, et 2013. aasta lõpu seisuga sulgemata 153 kommentaarist 51 puhul viidi parandusmeetmed 2014. aastal lõpule, 41 juhul olid need pooleli ja kuuel juhul veel alustamata. 55 kommentaari puhul, mis enamasti puudutasid eelarve ülekandmisi, ei olnud parandusmeetmete võtmine vajalik.

Lisast III

JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| 33. | Kõik ametid on esitanud usaldusväärsed raamatupidamise aruanded. Kontrollikoda rõhutas kahte asjaolu seoses eu-LISA ja EPFiga. |
| --- | --- |

33.

Kõik ametid on esitanud usaldusväärsed raamatupidamise aruanded. Kontrollikoda rõhutas kahte asjaolu seoses eu-LISA ja EPFiga.

| 34. | Kontrollikoda järeldas, et kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed, ning rõhutas üht asjaolu seoses EITga. |
| --- | --- |

34.

Kontrollikoda järeldas, et kõigi ametite raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed, ning rõhutas üht asjaolu seoses EITga.

| 35. | Esitati üks kommentaar EEA pilveteenuse kasutamise kohta. |
| --- | --- |

35.

Esitati üks kommentaar EEA pilveteenuse kasutamise kohta.

| 36. | Kuus tähelepanekut esitati seoses enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist tööle võetud töötajatele liiga väikese töötasu maksmisega. |
| --- | --- |

36.

Kuus tähelepanekut esitati seoses enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist tööle võetud töötajatele liiga väikese töötasu maksmisega.

| 37. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ametid oma menetluste parandamist. Siiski on veel paranemisruumi, mida näitab ka 2014. aastal esitatud kommentaaride arv. |
| --- | --- |

37.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ametid oma menetluste parandamist. Siiski on veel paranemisruumi, mida näitab ka 2014. aastal esitatud kommentaaride arv.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artikkel 107.

2

(3)  Asjaolu rõhutava lõigu eesmärk on juhtida lugejate tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

3

---

I LISA

Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaks määratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

| | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Amet | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Prognoositud tulu (1) | Kindlaks määratud nõuded (1) | Laekunud summad (1) | Ametikohtade loetelu (2) | Prognoositud tulu (1) | Kindlaks määratud nõuded (1) | Laekunud summad (1) | Ametikohtade loetelu (2) |
| (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) | (miljonites eurodes) |
| Reguleerivad ametid |
| Euroopa Ravimiamet – EMA | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 282 | 311 | 272 | 599 | 252 | 269 | 240 | 611 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg | 194 | 196 | 196 | 844 | 418 | 189 | 189 | 861 |
| Euroopa Lennundusohutusamet – EASA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 162 | 145 | 137 | 685 | 151 | 125 | 125 | 692 |
| Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – Frontex | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 98 | 87 | 87 | 152 | 94 | 92 | 92 | 153 |
| Euroopa Politseiamet – Europol | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 84 | 85 | 85 | 450 | 83 | 83 | 83 | 457 |
| Euroopa Toiduohutusamet – EFSA | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 80 | 80 | 80 | 344 | 76 | 76 | 76 | 351 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 58 | 58 | 58 | 210 | 57 | 58 | 56 | 213 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 60 | 59 | 59 | 194 | 58 | 59 | 59 | 198 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT | Keeleteenuste peadirektoraat | Keeleteenused | 56 | 48 | 47 | 203 | 52 | 54 | 50 | 206 |
| Euroopa Keskkonnaamet – EEA | Keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraat | Keskkond | 43 | 53 | 52 | 135 | 49 | 63 | 63 | 138 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – Eurojust | Siseasjade peadirektoraat | Õigusküsimused | 34 | 34 | 34 | 209 | 32 | 32 | 32 | 213 |
| Euroopa Kemikaaliamet – EMA | Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat | Ettevõtlus | 33 | 37 | 37 | 495 | 99 | 98 | 98 | 503 |
| Euroopa Raudteeagentuur – ERA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 26 | 26 | 26 | 140 | 26 | 26 | 26 | 143 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA | Õigusküsimuste peadirektoraat | Õigusküsimused | 21 | 21 | 21 | 75 | 22 | 22 | 22 | 78 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg | 34 | 34 | 34 | 111 | 26 | 26 | 26 | 93 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Eurofound | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 21 | 21 | 21 | 99 | 21 | 21 | 21 | 101 |
| Euroopa Koolitusfond – ETF | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 20 | 21 | 21 | 94 | 20 | 22 | 22 | 96 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg | 33 | 32 | 32 | 133 | 28 | 30 | 30 | 121 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – Cedefop | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 18 | 17 | 17 | 98 | 19 | 18 | 18 | 100 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg | 22 | 22 | 22 | 87 | 19 | 18 | 18 | 80 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 15 | 16 | 16 | 82 | 16 | 16 | 16 | 84 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 15 | 15 | 15 | 43 | 15 | 16 | 16 | 44 |
| Ühenduse Sordiamet – CPVO | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Põllumajandus ja maaelu areng | 15 | 13 | 13 | 47 | 14 | 13 | 13 | 48 |
| Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA | Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat | Ettevõtlus | 25 | 358 | 358 | 96 | 14 | 54 | 54 | 77 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Merendus ja kalandus | 9 | 9 | 9 | 53 | 9 | 9 | 9 | 54 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE | Õigusküsimuste peadirektoraat | Õigusküsimused | 7 | 7 | 7 | 29 | 7 | 8 | 8 | 30 |
| Euroopa Politseikolledž – CEPOL | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 9 | 9 | 9 | 27 | 8 | 9 | 9 | 28 |
| Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA | Infoühiskonna peadirektoraat | Infoühiskond ja meedia | 10 | 10 | 10 | 48 | 10 | 10 | 9 | 47 |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER | Energeetika peadirektoraat | Energeetika | 11 | 11 | 11 | 54 | 12 | 12 | 12 | 49 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 16 | 13 | 13 | 51 | 11 | 10 | 10 | 45 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo – BEREC | Infoühiskonna peadirektoraat | Infoühiskond ja meedia | 4 | 4 | 4 | 16 | 4 | 4 | 4 | 16 |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet – eu-LISA | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 65 | 57 | 57 | 120 | 34 | 19 | 19 | 120 |
| Rakendusametid |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 47 | 47 | 47 | 108 | 51 | 52 | 52 | 105 |
| Teadusuuringute Rakendusamet – REA | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud ja innovatsioon | 52 | 52 | 52 | 145 | 47 | 47 | 47 | 140 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud ja innovatsioon | 36 | 36 | 36 | 100 | 40 | 40 | 40 | 100 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet – EASME (varem EACI) | Energeetika peadirektoraat | Energeetika ettevõtlus ja innovatsioon | 24 | 25 | 25 | 77 | 16 | 16 | 16 | 37 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet – INEA (varem TEN-TEA) | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 13 | 14 | 14 | 49 | 10 | 10 | 10 | 33 |
| Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – CHAFEA (varem EAHC) | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tarbijakaitse | 7 | 7 | 7 | 12 | 7 | 7 | 7 | 12 |
| Muud asutused |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Innovatsioon ja tehnoloogia | 175 | 167 | 167 | 39 | 99 | 97 | 97 | 34 |
| Euratomi Tarneagentuur – Euratom
   (3) | Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Energeetika ja innovatsioon | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 |
| Europoli Pensionifond – EPF | Siseasjade peadirektoraat | Europoli halduskulud | e/k | e/k | e/k | e/k | e/k | e/k | e/k | e/k |
| Kokku | 1  934 | 2  257 | 2  208 | 6  578 | 2  026 | 1  830 | 1  794 | 6  536 |
| | | | | | | 2014 | 2013 | | | |
| | Komisjoni toetuse osa ametite tuludest: | 60,5 % | 51,9 % | | | |
| | Ametite prognoositud tulude osakaal ELi üldeelarvest: | 1,4 % | 1,4 % | | | |
| | Ametite ametikohtade loetelude osakaal ELi üldeelarvest rahastatavatest ametikohtadest: | 14,1 % | 14,0 % | | | |

2014

2013

Amet

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Prognoositud tulu (1)

Kindlaks määratud nõuded (1)

Laekunud summad (1)

Ametikohtade loetelu (2)

Prognoositud tulu (1)

Kindlaks määratud nõuded (1)

Laekunud summad (1)

Ametikohtade loetelu (2)

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Reguleerivad ametid

Euroopa Ravimiamet – EMA

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

282

311

272

599

252

269

240

611

Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg

194

196

196

844

418

189

189

861

Euroopa Lennundusohutusamet – EASA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

162

145

137

685

151

125

125

692

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – Frontex

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

98

87

87

152

94

92

92

153

Euroopa Politseiamet – Europol

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

84

85

85

450

83

83

83

457

Euroopa Toiduohutusamet – EFSA

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

80

80

80

344

76

76

76

351

Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

58

58

58

210

57

58

56

213

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

60

59

59

194

58

59

59

198

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT

Keeleteenuste peadirektoraat

Keeleteenused

56

48

47

203

52

54

50

206

Euroopa Keskkonnaamet – EEA

Keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraat

Keskkond

43

53

52

135

49

63

63

138

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – Eurojust

Siseasjade peadirektoraat

Õigusküsimused

34

34

34

209

32

32

32

213

Euroopa Kemikaaliamet – EMA

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat

Ettevõtlus

33

37

37

495

99

98

98

503

Euroopa Raudteeagentuur – ERA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

26

26

26

140

26

26

26

143

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA

Õigusküsimuste peadirektoraat

Õigusküsimused

21

21

21

75

22

22

22

78

Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg

34

34

34

111

26

26

26

93

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Eurofound

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

21

21

21

99

21

21

21

101

Euroopa Koolitusfond – ETF

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

20

21

21

94

20

22

22

96

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg

33

32

32

133

28

30

30

121

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – Cedefop

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

18

17

17

98

19

18

18

100

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg

22

22

22

87

19

18

18

80

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

15

16

16

82

16

16

16

84

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

15

15

15

43

15

16

16

44

Ühenduse Sordiamet – CPVO

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Põllumajandus ja maaelu areng

15

13

13

47

14

13

13

48

Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat

Ettevõtlus

25

358

358

96

14

54

54

77

Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

Merendus ja kalandus

9

9

9

53

9

9

9

54

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE

Õigusküsimuste peadirektoraat

Õigusküsimused

7

7

7

29

7

8

8

30

Euroopa Politseikolledž – CEPOL

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

9

9

9

27

8

9

9

28

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA

Infoühiskonna peadirektoraat

Infoühiskond ja meedia

10

10

10

48

10

10

9

47

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER

Energeetika peadirektoraat

Energeetika

11

11

11

54

12

12

12

49

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

16

13

13

51

11

10

10

45

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo – BEREC

Infoühiskonna peadirektoraat

Infoühiskond ja meedia

4

4

4

16

4

4

4

16

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet – eu-LISA

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

65

57

57

120

34

19

19

120

Rakendusametid

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

47

47

47

108

51

52

52

105

Teadusuuringute Rakendusamet – REA

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud ja innovatsioon

52

52

52

145

47

47

47

140

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud ja innovatsioon

36

36

36

100

40

40

40

100

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet – EASME (varem EACI)

Energeetika peadirektoraat

Energeetika ettevõtlus ja innovatsioon

24

25

25

77

16

16

16

37

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet – INEA (varem TEN-TEA)

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

13

14

14

49

10

10

10

33

Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – CHAFEA (varem EAHC)

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tarbijakaitse

7

7

7

12

7

7

7

12

Muud asutused

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Innovatsioon ja tehnoloogia

175

167

167

39

99

97

97

34

Euratomi Tarneagentuur – Euratom
   (3)

Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Energeetika ja innovatsioon

0,1

0,1

0,1

25

0,1

0,1

0,1

25

Europoli Pensionifond – EPF

Siseasjade peadirektoraat

Europoli halduskulud

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

Kokku

1  934

2  257

2  208

6  578

2  026

1  830

1  794

6  536

2014

2013

Komisjoni toetuse osa ametite tuludest:

60,5 %

51,9 %

Ametite prognoositud tulude osakaal ELi üldeelarvest:

1,4 %

1,4 %

Ametite ametikohtade loetelude osakaal ELi üldeelarvest rahastatavatest ametikohtadest:

14,1 %

14,0 %

---

(1)  ELi 2014/2013. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohaselt.

(2)  Üksnes ELi alalised ja ajutised teenistujad (AD, AST ja AST/SC) vastavalt ametikohtade loetelule.

(3)  Euratomi Tarneagentuur ei ole ELi raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud.

---

II LISA

Kontrollikoja 2014. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | Kommentaare kokku | Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus | Tehingute seaduslikkus/korrektsus | Sisekontrollimehhanismid | Eelarve täitmine | Muud kommentaarid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puudused hankemenetlustes | Puudused toetuste kontrollis | Juriidilise kohustuseta ülekandmised | Viivitused teenustasude kogumisel | Nõrk kontroll põhivara/varude üle | Nõrk kontroll toetuste üle | Muu | Ülekandmiste suur osakaal | Eelarve ümberpaigutuste suur osakaal | 2013. a ülekandmiste tühistamise suur osakaal | Ebaküllaldased kulukohustused | Muu | SFM | Töötajate palkade valesti arvutamine | Personali suur voolavus | Muu |
| 1 | ACER – Ljubljana | 3 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | X |
| 2 | BEREC –Riia | 3 | | | | | | | | | X | X | | | X | | | | |
| 3 | CdT – Luxembourg | 1 | | | | | | | | | | | | | | X | | | |
| 4 | Cedefop – Thessaloniki | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | CEPOL – Budapest | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 6 | Chafea – Luxembourg | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 7 | CPVO – Angers | 2 | | | | | | | | X | | | | | | | | | X |
| 8 | EACEA – Brüssel | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 9 | EASA – Köln | 2 | | | | | | | | | X | | | | | X | | | |
| 10 | EASME – Brussels | 3 | | | | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 11 | EASO – Valletta | 7 | | | | X | | | | X | X | | X | X | | X | | X | |
| 12 | EBA – London | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 13 | ECDC – Stockholm | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 14 | ECHA – Helsingi | 2 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | |
| 15 | EEA – Kopenhagen | 3 | | X | | | | | X | | | | | | | | | | X |
| 16 | EFCA – Vigo | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 17 | EFSA – Parma | 1 | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 18 | EIGE – Vilnius | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 19 | EIOPA – Frankfurt | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 20 | EIT – Budapest | 4 | | | | | | | X | | | | | X | | | | X | X |
| 21 | EMA – London | 4 | | | | | X | X | | | | | | | | X | | | X |
| 22 | EMCDDA – Lissabon | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 23 | EMSA – Lissabon | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | ENISA – Irákleio | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 25 | EPF – Haag | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 26 | ERA – Valenciennes | 2 | | | | | | | | | X | | | | | X | | | |
| 27 | ERCEA – Brüssel | 1 | | | | | | X | | | | | | | | | | | |
| 28 | ESMA – Pariis | 4 | X | X | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 29 | ETF – Torino | 3 | | | | | | | | | X | | X | | | | X | | |
| 30 | eu-LISA – Tallinn | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 31 | EU-OSHA – Bilbao | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 32 | Euratom – Luxembourg | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 33 | Eurofound – Dublin | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 34 | Eurojust – Haag | 2 | | | | | | | | | X | | | | X | | | | |
| 35 | Europol – Haag | 2 | | | | | | | | | X | | X | | | | | | |
| 36 | FRA – Viin | 2 | | | | | | | | | X | | | | | | X | | |
| 37 | Frontex – Varssavi | 4 | | | X | | | | | | X | | | | | | | | XX |
| 38 | GSA – Praha | 3 | | | | | | | | | X | | | | | XX | | | |
| 39 | INEA – Brüssel | 1 | | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 40 | OHIM – Alicante | 4 | | | | | | | | X | X | | X | | | | X | | |
| 41 | REA – Brüssel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vahesumma: | 79 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 | 28 | 1 | 8 | 3 | 4 | 7 | 6 | 2 | 7 |
| Kokku: | 1 | 5 | 7 | 44 | 22 |
| | 1 % | 6 % | 9 % | 56 % | 28 % |

Kommentaare kokku

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus/korrektsus

Sisekontrollimehhanismid

Eelarve täitmine

Muud kommentaarid

Puudused hankemenetlustes

Puudused toetuste kontrollis

Juriidilise kohustuseta ülekandmised

Viivitused teenustasude kogumisel

Nõrk kontroll põhivara/varude üle

Nõrk kontroll toetuste üle

Muu

Ülekandmiste suur osakaal

Eelarve ümberpaigutuste suur osakaal

2013. a ülekandmiste tühistamise suur osakaal

Ebaküllaldased kulukohustused

Muu

SFM

Töötajate palkade valesti arvutamine

Personali suur voolavus

Muu

1

ACER – Ljubljana

3

X

X

X

2

BEREC –Riia

3

X

X

X

3

CdT – Luxembourg

1

X

4

Cedefop – Thessaloniki

0

5

CEPOL – Budapest

2

X

X

6

Chafea – Luxembourg

1

X

7

CPVO – Angers

2

X

X

8

EACEA – Brüssel

1

X

9

EASA – Köln

2

X

X

10

EASME – Brussels

3

X

X

X

11

EASO – Valletta

7

X

X

X

X

X

X

X

12

EBA – London

1

X

13

ECDC – Stockholm

1

X

14

ECHA – Helsingi

2

X

X

15

EEA – Kopenhagen

3

X

X

X

16

EFCA – Vigo

0

17

EFSA – Parma

1

X

18

EIGE – Vilnius

1

X

19

EIOPA – Frankfurt

1

X

20

EIT – Budapest

4

X

X

X

X

21

EMA – London

4

X

X

X

X

22

EMCDDA – Lissabon

1

X

23

EMSA – Lissabon

0

24

ENISA – Irákleio

1

X

25

EPF – Haag

0

26

ERA – Valenciennes

2

X

X

27

ERCEA – Brüssel

1

X

28

ESMA – Pariis

4

X

X

X

X

29

ETF – Torino

3

X

X

X

30

eu-LISA – Tallinn

2

X

X

31

EU-OSHA – Bilbao

2

X

X

32

Euratom – Luxembourg

0

33

Eurofound – Dublin

2

X

X

34

Eurojust – Haag

2

X

X

35

Europol – Haag

2

X

X

36

FRA – Viin

2

X

X

37

Frontex – Varssavi

4

X

X

XX

38

GSA – Praha

3

X

XX

39

INEA – Brüssel

1

X

40

OHIM – Alicante

4

X

X

X

X

41

REA – Brüssel

0

Vahesumma:

79

1

2

1

1

1

2

2

3

28

1

8

3

4

7

6

2

7

Kokku:

1

5

7

44

22

1 %

6 %

9 %

56 %

28 %

---

III LISA

Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2012. ja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | Kokku | Lõpetatud | Pooleli | Alustamata | Ei kohaldata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reguleerivad ametid |
| 1 | Euroopa Ravimiamet – EMA | 1 | 1 | | | |
| 2 | Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 3 | Euroopa Lennundusohutusamet – EASA | 3 | | 2 | | 1 |
| 4 | Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – Frontex | 11 | 3 | 4 | | 4 |
| 5 | Euroopa Politseiamet – Europol | 3 | | 2 | | 1 |
| 6 | Euroopa Toiduohutusamet – EFSA | 3 | 2 | 1 | | |
| 7 | Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA | 3 | 1 | 2 | | |
| 8 | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC | 6 | 1 | 1 | | 4 |
| 9 | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT | 5 | 3 | 1 | 1 | |
| 10 | Euroopa Keskkonnaamet – EEA | 2 | | 2 | | |
| 11 | Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – Eurojust | 3 | 1 | 1 | | 1 |
| 12 | Euroopa Kemikaaliamet – EMA | 2 | | | | 2 |
| 13 | Euroopa Raudteeagentuur – ERA | 6 | 2 | 4 | | |
| 14 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA | 2 | | | | 2 |
| 15 | Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA | 3 | | 1 | | 2 |
| 16 | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Eurofound | 5 | 2 | 1 | | 2 |
| 17 | Euroopa Koolitusfond – ETF | 1 | | 1 | | |
| 18 | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA | 10 | 4 | 5 | | 1 |
| 19 | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – Cedefop | 0 | | | | |
| 20 | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA | 4 | 2 | | | 2 |
| 21 | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA | 4 | 3 | | | 1 |
| 22 | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA | 2 | | | | 2 |
| 23 | Ühenduse Sordiamet – CPVO | 3 | 2 | | | 1 |
| 24 | Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA | 2 | | | | 2 |
| 25 | Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA | 2 | | | | 2 |
| 26 | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE | 3 | 2 | | | 1 |
| 27 | Euroopa Politseikolledž – CEPOL | 8 | 4 | 3 | | 1 |
| 28 | Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA | 5 | 1 | 1 | | 3 |
| 29 | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER | 5 | 4 | | | 1 |
| 30 | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO | 8 | | 3 | 2 | 3 |
| 31 | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo – BEREC | 6 | 2 | 2 | | 2 |
| 32 | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet – eu-LISA | 8 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Rakendusametid |
| 33 | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet – EACEA | 1 | | | | 1 |
| 34 | Teadusuuringute Rakendusamet – REA | 0 | | | | |
| 35 | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA | 0 | | | | |
| 36 | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet – EASME (varem EACI) | 1 | | | 1 | |
| 37 | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet – INEA (varem TEN-TEA) | 3 | 2 | | | 1 |
| 38 | Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – Chafea (varem EAHC) | 2 | | | | 2 |
| Muud asutused |
| 39 | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT | 9 | 4 | 2 | | 3 |
| 40 | Euratomi Tarneagentuur – Euratom | 3 | 2 | | | 1 |
| 41 | Europoli pensionifond – EPF | 1 | | | | 1 |
| Kokku | 153 | 51 | 41 | 6 | 55 |

Kokku

Lõpetatud

Pooleli

Alustamata

Ei kohaldata

Reguleerivad ametid

1

Euroopa Ravimiamet – EMA

1

1

2

Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM

4

1

1

1

1

3

Euroopa Lennundusohutusamet – EASA

3

2

1

4

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur – Frontex

11

3

4

4

5

Euroopa Politseiamet – Europol

3

2

1

6

Euroopa Toiduohutusamet – EFSA

3

2

1

7

Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA

3

1

2

8

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC

6

1

1

4

9

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT

5

3

1

1

10

Euroopa Keskkonnaamet – EEA

2

2

11

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – Eurojust

3

1

1

1

12

Euroopa Kemikaaliamet – EMA

2

2

13

Euroopa Raudteeagentuur – ERA

6

2

4

14

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA

2

2

15

Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA

3

1

2

16

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – Eurofound

5

2

1

2

17

Euroopa Koolitusfond – ETF

1

1

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA

10

4

5

1

19

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – Cedefop

0

20

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA

4

2

2

21

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA

4

3

1

22

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA

2

2

23

Ühenduse Sordiamet – CPVO

3

2

1

24

Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA

2

2

25

Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA

2

2

26

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE

3

2

1

27

Euroopa Politseikolledž – CEPOL

8

4

3

1

28

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA

5

1

1

3

29

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER

5

4

1

30

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO

8

3

2

3

31

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo – BEREC

6

2

2

2

32

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet – eu-LISA

8

2

1

1

4

Rakendusametid

33

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet – EACEA

1

1

34

Teadusuuringute Rakendusamet – REA

0

35

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA

0

36

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet – EASME (varem EACI)

1

1

37

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet – INEA (varem TEN-TEA)

3

2

1

38

Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – Chafea (varem EAHC)

2

2

Muud asutused

39

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT

9

4

2

3

40

Euratomi Tarneagentuur – Euratom

3

2

1

41

Europoli pensionifond – EPF

1

1

Kokku

153

51

41

6

55

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/18

---

ARUANNE

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/02)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet” või „ACER”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3). |
| --- | --- |

1.

Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet” või „ACER”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (9). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (9).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Amet kandis järgmisse aastasse üle 1,57 miljonit eurot (62 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2013. aastal 3,1 miljonit eurot ehk 91 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse (REMIT) alase keeruka mitmeaastase tegevuse rakendamisega (REMITi rakendusmäärus võeti vastu alles 17. detsembril 2014 (10)). Amet kandis järgmisse aastasse üle 0,98 miljonit eurot (41 %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2013. aastal 1,9 miljonit eurot ehk 56 %); need olid peamiselt seotud REMITi rakendamist puudutavate uuringute ning aasta lõpus uuendatud iga-aastaste lepingutega. |
| --- | --- |

11.

Amet kandis järgmisse aastasse üle 1,57 miljonit eurot (62 %) III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2013. aastal 3,1 miljonit eurot ehk 91 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse (REMIT) alase keeruka mitmeaastase tegevuse rakendamisega (REMITi rakendusmäärus võeti vastu alles 17. detsembril 2014 (10)). Amet kandis järgmisse aastasse üle 0,98 miljonit eurot (41 %) II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringuid (2013. aastal 1,9 miljonit eurot ehk 56 %); need olid peamiselt seotud REMITi rakendamist puudutavate uuringute ning aasta lõpus uuendatud iga-aastaste lepingutega.

| 12. | 2013. aasta oktoobris eraldati ametile REMITi rakendamiseks paranduseelarvega täiendavalt 3 miljonit eurot assigneeringuid, mis kanti üle 2014. aastasse. Vastavalt rakendusmäärusele algab REMITi raamistiku rakendamine aga alles 2015. aasta oktoobris. Osa vahenditest kasutati 2014. aastal REMITi rakendamise ettevalmistamiseks. 2014. aasta lõpus tegi amet ajavahemikus 2015–2017 osutatavate REMITiga seotud teenuste lepingute raames kaks ettemakset summas 1,56 miljonit eurot ning vältis seeläbi kasutamata vahendite komisjonile tagastamist (11). Ettemaksed võimaldavad ametil küll rahastada REMITiga seotud tegevust, ent on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2013. aasta oktoobris eraldati ametile REMITi rakendamiseks paranduseelarvega täiendavalt 3 miljonit eurot assigneeringuid, mis kanti üle 2014. aastasse. Vastavalt rakendusmäärusele algab REMITi raamistiku rakendamine aga alles 2015. aasta oktoobris. Osa vahenditest kasutati 2014. aastal REMITi rakendamise ettevalmistamiseks. 2014. aasta lõpus tegi amet ajavahemikus 2015–2017 osutatavate REMITiga seotud teenuste lepingute raames kaks ettemakset summas 1,56 miljonit eurot ning vältis seeläbi kasutamata vahendite komisjonile tagastamist (11). Ettemaksed võimaldavad ametil küll rahastada REMITiga seotud tegevust, ent on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Ameti ja Sloveenia valitsuse vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt luuakse Sloveenias Euroopa Kool. Kuigi lepingu sõlmimisest on möödunud enam kui neli aastat, ei ole Euroopa Kooli ikka veel loodud. |
| --- | --- |

13.

Ameti ja Sloveenia valitsuse vahel sõlmitud peakorterilepingu kohaselt luuakse Sloveenias Euroopa Kool. Kuigi lepingu sõlmimisest on möödunud enam kui neli aastat, ei ole Euroopa Kooli ikka veel loodud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1), mis annab ametile energia hulgimüügiturgudel toimuva kauplemise järelevalvega seotud olulised ülesanded.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

9

(10)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1348/2014 (ELT L 363, 18.12.2014, lk 121).

10

(11)  ELi finantsmääruse artiklis 13 sätestatakse, et vahendeid saab üle kanda üksnes järgmisse eelarveaastasse.

11

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Ametil oli aasta lõpus 4,2 miljonit eurot, sealhulgas 2011. aasta eelarve 1,6 miljoni euro suurune ülejääk, mille põhjustas 2011. aasta liiga suur rahastamisnõue ja mis maksti komisjonile tagasi 2013. aasta jaanuaris. See ei vasta rahavoogude range juhtimise põhimõttele. | Lõpetatud |
| 2012 | Auditeeritud värbamismenetlustes esines puudusi seoses läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemisega – kirjalike katsete ja vestluste küsimused ei olnud enne taotluste läbivaatamist paika pandud. Kirjalikele katsetele ja vestlustele pääsemise ning samuti reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud piisavalt täpsed ning meetmed kandidaatide anonüümsuse tagamiseks kirjalikel katsetel ei olnud asjakohased. | Lõpetatud |
| 2013 | Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle 1,9 miljonit eurot II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud), mis moodustas 56 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest; enamik summast oli seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse (REMIT) määruse rakendamisega. Tegu on mitmeaastase olemusega põhitegevusega, mida oleks pidanud kajastama III jaotises; hilisemates kulukohustustega seotud assigneeringutes viga parandati. | Lõpetatud |
| 2013 | Lisaks kandis amet järgmisesse eelarveaastasse üle 3,1 miljonit eurot III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (91 %), mis olid samuti seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. III jaotise ülekandmiste erandlikult kõrget määra selgitab 31. oktoobril 2013 heaks kiidetud paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljoni euro lisandumine. | Ei kohaldata |
| 2013 | Ametil oli aasta lõpu seisuga raha summas 5,5 miljonit eurot, milles sisaldub viimase paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljonit eurot. Ometi olid keskmised sularahasaldod ka aasta kestel tunduvalt suuremad, kui põhitegevus seda oleks nõudnud. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Ametil oli aasta lõpus 4,2 miljonit eurot, sealhulgas 2011. aasta eelarve 1,6 miljoni euro suurune ülejääk, mille põhjustas 2011. aasta liiga suur rahastamisnõue ja mis maksti komisjonile tagasi 2013. aasta jaanuaris. See ei vasta rahavoogude range juhtimise põhimõttele.

Lõpetatud

2012

Auditeeritud värbamismenetlustes esines puudusi seoses läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemisega – kirjalike katsete ja vestluste küsimused ei olnud enne taotluste läbivaatamist paika pandud. Kirjalikele katsetele ja vestlustele pääsemise ning samuti reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud piisavalt täpsed ning meetmed kandidaatide anonüümsuse tagamiseks kirjalikel katsetel ei olnud asjakohased.

Lõpetatud

2013

Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle 1,9 miljonit eurot II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud), mis moodustas 56 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest; enamik summast oli seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse (REMIT) määruse rakendamisega. Tegu on mitmeaastase olemusega põhitegevusega, mida oleks pidanud kajastama III jaotises; hilisemates kulukohustustega seotud assigneeringutes viga parandati.

Lõpetatud

2013

Lisaks kandis amet järgmisesse eelarveaastasse üle 3,1 miljonit eurot III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (91 %), mis olid samuti seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. III jaotise ülekandmiste erandlikult kõrget määra selgitab 31. oktoobril 2013 heaks kiidetud paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljoni euro lisandumine.

Ei kohaldata

2013

Ametil oli aasta lõpu seisuga raha summas 5,5 miljonit eurot, milles sisaldub viimase paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljonit eurot. Ometi olid keskmised sularahasaldod ka aasta kestel tunduvalt suuremad, kui põhitegevus seda oleks nõudnud.

Lõpetatud

---

II LISA

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (Ljubljana)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:






  a) | tagada energiaturu toimimine; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikidevahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:

a)

tagada energiaturu toimimine;

| b) | tagada energiaga varustamise kindlus liidus; |
| --- | --- |

b)

tagada energiaga varustamise kindlus liidus;

| c) | edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; |
| --- | --- |

c)

edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist;

| d) | edendada energiavõrkude sidumist. |
| --- | --- |

d)

edendada energiavõrkude sidumist.

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed. Meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009; komisjoni määrus (EL) nr 838/2010; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 347/2013, 17. aprill 2013, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009

Eesmärgid

Ameti ülesanne on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.

Ülesanded

| — | Liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine;

| — | osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel; |
| --- | --- |

—

osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel;

| — | teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta;

| — | Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes;

| — | energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine; |
| --- | --- |

—

energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine;

| — | Euroopa Komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase hüvitussumma kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase hüvitussumma kohta;

| — | osalemine ühishuviprojektide valimisel, sh arvamuste koostamine nende valikukriteeriumide ja tasuvusanalüüside järjepideva rakendamise kohta piirkondade lõikes, ning ühishuviprojektide rakendamise alane järelevalve; |
| --- | --- |

—

osalemine ühishuviprojektide valimisel, sh arvamuste koostamine nende valikukriteeriumide ja tasuvusanalüüside järjepideva rakendamise kohta piirkondade lõikes, ning ühishuviprojektide rakendamise alane järelevalve;

| — | ühishuviprojekte puudutavate investeerimistaotluste alaste otsuste tegemine (sh piiriüleste kulude jaotuse kohta), juhul kui riiklikud reguleerivad asutused ei suuda kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

—

ühishuviprojekte puudutavate investeerimistaotluste alaste otsuste tegemine (sh piiriüleste kulude jaotuse kohta), juhul kui riiklikud reguleerivad asutused ei suuda kokkuleppele jõuda;

| — | ELi energia hulgimüügiturgudel toimuva tegevuse järelevalve, mille eesmärk on avastada ja vältida turu kuritarvitamist; järelevalve toimub koostöös liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega; |
| --- | --- |

—

ELi energia hulgimüügiturgudel toimuva tegevuse järelevalve, mille eesmärk on avastada ja vältida turu kuritarvitamist; järelevalve toimub koostöös liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega;

| — | erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine; |
| --- | --- |

—

erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine;

| — | komisjonile soovituste andmine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist. |
| --- | --- |

—

komisjonile soovituste andmine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Kaks Euroopa Parlamendi nimetatud liiget, kaks komisjoni nimetatud liiget ning viis nõukogu nimetatud liiget. Igal liikmel on asendusliige.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu ameti aasta tööprogrammi ja eelarve ning kontrollib nende rakendamist.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal peale reguleerivate asutuste nõukogult saadud positiivset arvamust.

Reguleerivate asutuste nõukogu

Koosseis

Iga liikmesriigi reguleeriva asutuse juhtiv esindaja ning üks hääleõiguseta komisjoni esindaja. Igal liikmel on asendusliige, kelle nimetab iga liikmesriigi reguleeriv asutus.

Ülesanded:

| — | esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel; |
| --- | --- |

—

esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel;

| — | annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

—

annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks;

| — | esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta; |
| --- | --- |

—

esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta;

| — | kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi. |
| --- | --- |

—

kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve 2014

10,88 (11,9) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 54 (49)

Täidetud ametikohad 31. detsembri seisuga: 52 (49)

Muud töötajad: 18 (20)

Töötajate arv kokku: 72 (69), mis jaotub vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 48 (41) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 48 (41)

| — | haldusülesanded: 24 (28) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 24 (28)

2014. aastal pakutud tooted ja teenused

| a) | Võrgueeskirjad: kaks arvamust võrgueeskirjade kohta (elekter: võrgueeskiri kõrgepinge alalisvooluühenduste ja alalisvooluühendusega elektrijaamamoodulite kohta ning võrgueeskiri elektri tasakaalustamise kohta); kolm soovitust võrgueeskirjade kohta (elekter: tulevikutehingute eeskiri ja võrgueeskiri kõrgepinge alalisvooluühenduste ja alalisvooluühendusega elektrijaamamoodulite kohta, ning gaas: võrgueeskiri koostalitlusvõime ja andmevahetuse kohta); |
| --- | --- |

a)

Võrgueeskirjad: kaks arvamust võrgueeskirjade kohta (elekter: võrgueeskiri kõrgepinge alalisvooluühenduste ja alalisvooluühendusega elektrijaamamoodulite kohta ning võrgueeskiri elektri tasakaalustamise kohta); kolm soovitust võrgueeskirjade kohta (elekter: tulevikutehingute eeskiri ja võrgueeskiri kõrgepinge alalisvooluühenduste ja alalisvooluühendusega elektrijaamamoodulite kohta, ning gaas: võrgueeskiri koostalitlusvõime ja andmevahetuse kohta);

| b) | 19 ENTSO-de-alast arvamust: ENTSO-E suunised võrkude arendusprojektide tasuvusanalüüside kohta; arvamus ENTSO-G 2013.–2014. aasta talve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E läbipaistvuse keskplatvormi tegevuse ettepaneku kohta; arvamus ENTSO-G tasuvusanalüüsi metoodika kohta; arvamus ENTSO-E 2013.–2014. aasta talve elektritarneprognoosi aruande ning 2013. aasta suve ülevaate kohta; arvamus põhikirja ja töökorra kohta, mis põhineb ENTSO-G põhikirja muutmise ettepanekul; arvamus riiklike kümneaastaste võrkude arengukavade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 714/2009 artikli 8 lõikele 11; arvamus elektritootjate makstavate ülekandetasude asjakohase suuruse kohta; arvamus ENTSO-G 2013. aasta aastaaruande kohta; arvamus ENTSO-E uurimis- ja arendustegevuse ajavahemiku 2013–2022 arengukava 2015.–2017. aasta rakenduskava kohta; arvamus ENTSO-E 2013. aasta aastaaruande kohta; arvamus ENTSO-G 2014. aasta suve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E 2013.–2014. aasta talve elektritarneprognoosi aruande ning 2014. aasta suve ülevaate kohta; arvamus elektri ülekandevõrkudesse tehtavate investeeringute rakendamise kohta; arvamus ENTSO-E intsidentide klassifitseerimise skaala kohta (2014. aasta metoodika); arvamus ENTSO-G 2015. aasta tööprogrammi kohta; arvamus ENTSO-G 2014.–2015. aasta talve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E 2014. aasta tööprogrammi projekti kohta (kuni 2015. aasta detsembrini); arvamus ENTSO-E perioodi 2014–2030 stsenaariumide koostamise ja adekvaatsuse prognoosimise kava (SOAF) projekti kohta; |
| --- | --- |

b)

19 ENTSO-de-alast arvamust: ENTSO-E suunised võrkude arendusprojektide tasuvusanalüüside kohta; arvamus ENTSO-G 2013.–2014. aasta talve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E läbipaistvuse keskplatvormi tegevuse ettepaneku kohta; arvamus ENTSO-G tasuvusanalüüsi metoodika kohta; arvamus ENTSO-E 2013.–2014. aasta talve elektritarneprognoosi aruande ning 2013. aasta suve ülevaate kohta; arvamus põhikirja ja töökorra kohta, mis põhineb ENTSO-G põhikirja muutmise ettepanekul; arvamus riiklike kümneaastaste võrkude arengukavade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 714/2009 artikli 8 lõikele 11; arvamus elektritootjate makstavate ülekandetasude asjakohase suuruse kohta; arvamus ENTSO-G 2013. aasta aastaaruande kohta; arvamus ENTSO-E uurimis- ja arendustegevuse ajavahemiku 2013–2022 arengukava 2015.–2017. aasta rakenduskava kohta; arvamus ENTSO-E 2013. aasta aastaaruande kohta; arvamus ENTSO-G 2014. aasta suve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E 2013.–2014. aasta talve elektritarneprognoosi aruande ning 2014. aasta suve ülevaate kohta; arvamus elektri ülekandevõrkudesse tehtavate investeeringute rakendamise kohta; arvamus ENTSO-E intsidentide klassifitseerimise skaala kohta (2014. aasta metoodika); arvamus ENTSO-G 2015. aasta tööprogrammi kohta; arvamus ENTSO-G 2014.–2015. aasta talve gaasitarneprognoosi kohta; arvamus ENTSO-E 2014. aasta tööprogrammi projekti kohta (kuni 2015. aasta detsembrini); arvamus ENTSO-E perioodi 2014–2030 stsenaariumide koostamise ja adekvaatsuse prognoosimise kava (SOAF) projekti kohta;

| c) | üks otsus investeerimistaotluse kohta, sealhulgas piiriüleste kulude jaotus Poola ja Leedu vahelise gaasivõrkude ühendamise ühishuviprojekti kohta (GIPL, projekt nr 8.5); |
| --- | --- |

c)

üks otsus investeerimistaotluse kohta, sealhulgas piiriüleste kulude jaotus Poola ja Leedu vahelise gaasivõrkude ühendamise ühishuviprojekti kohta (GIPL, projekt nr 8.5);

| d) | REMITi-alased dokumendid: teabejagamise mehhanismid; turu järelevalve käsiraamat; registreeritud aruandlusmehhanismide (RRM) registreerimisnõuded; tehingute aruandluse alane kasutaja käsiraamat; andmete aruandluse alaste protseduuride, standardite ja elektrooniliste formaatide käsiraamat; organiseeritud turgude nimekiri; |
| --- | --- |

d)

REMITi-alased dokumendid: teabejagamise mehhanismid; turu järelevalve käsiraamat; registreeritud aruandlusmehhanismide (RRM) registreerimisnõuded; tehingute aruandluse alane kasutaja käsiraamat; andmete aruandluse alaste protseduuride, standardite ja elektrooniliste formaatide käsiraamat; organiseeritud turgude nimekiri;

| e) | 22. oktoobril avaldati ACERi ja CEERi turujärelevalve ühisaruanne (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 11), mille avalik esitlus toimus Brüsselis; |
| --- | --- |

e)

22. oktoobril avaldati ACERi ja CEERi turujärelevalve ühisaruanne (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 11), mille avalik esitlus toimus Brüsselis;

| f) | jaanuaris avaldati 2013. aasta (iga-aastane) piirkondlike algatuste ülevaade. Avaldati kaks piirkondliku gaasialgatuse ja kaks piirkondliku elektrienergia algatuse elektroonilist eduaruannet; |
| --- | --- |

f)

jaanuaris avaldati 2013. aasta (iga-aastane) piirkondlike algatuste ülevaade. Avaldati kaks piirkondliku gaasialgatuse ja kaks piirkondliku elektrienergia algatuse elektroonilist eduaruannet;

| g) | 10. juunil 2014 korraldati Ljubljanas ameti 3. aastakonverents „REMITage: The age of REMIT?”; üritusel oli ligikaudu 200 osalejat ning sellega paralleelselt ilmus ameti 2. REMITi-alane aruanne. |
| --- | --- |

g)

10. juunil 2014 korraldati Ljubljanas ameti 3. aastakonverents „REMITage: The age of REMIT?”; üritusel oli ligikaudu 200 osalejat ning sellega paralleelselt ilmus ameti 2. REMITi-alane aruanne.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Amet taotles energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) rakendamiseks vajalikke vahendeid 2013. aasta eelarveprojektis, mille haldusnõukogu võttis vastu märtsis 2012. Siiski ei eraldatud ametile neid vahendeid esialgu 2013. aasta Euroopa Liidu eelarves, vaid energeetika peadirektoraat kandis ametile 2,989 miljonit eurot alles oktoobris 2013, mistõttu tehti ameti eelarvesse 31. oktoobril 2013 parandus. Hilisest parandusest hoolimata eraldas amet vahendid edukalt REMITiga seoses sõlmitud lepingutele. Komisjon pidi REMITi rakendusmääruse jaanuaris vastu võtma, kuid see lükkus edasi detsembrisse 2014 ning seepärast ei saanud amet jätkata projekti osaga, milleks oli vajalik rakendusmääruse jõustumine. |
| --- | --- |

11.

Amet taotles energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse (REMIT) rakendamiseks vajalikke vahendeid 2013. aasta eelarveprojektis, mille haldusnõukogu võttis vastu märtsis 2012. Siiski ei eraldatud ametile neid vahendeid esialgu 2013. aasta Euroopa Liidu eelarves, vaid energeetika peadirektoraat kandis ametile 2,989 miljonit eurot alles oktoobris 2013, mistõttu tehti ameti eelarvesse 31. oktoobril 2013 parandus. Hilisest parandusest hoolimata eraldas amet vahendid edukalt REMITiga seoses sõlmitud lepingutele. Komisjon pidi REMITi rakendusmääruse jaanuaris vastu võtma, kuid see lükkus edasi detsembrisse 2014 ning seepärast ei saanud amet jätkata projekti osaga, milleks oli vajalik rakendusmääruse jõustumine.

| 12. | Amet märgib, et REMITi projekti mitmeaastane plaan võib olla vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, eelkõige arvestades viivitusi vahendite kättesaadavaks tegemisel ja REMITi rakendusaktide vastuvõtmisel (vt eespool).
  Seda arvestades tegi amet kõik endast oleneva, et tagada REMITi nõuetekohane ja tõhus rakendamine, tehes parandatud eelarvest enne 2013. aasta lõppu assigneeringud nõutavale infrastruktuuri investeeringule, selleks et majutada ameti REMIT-infosüsteemi (ARIS), ja tegevuslitsentside lõivudele, et alustada tegevust kohe rakendusaktide jõustumisel (eeldatavalt 2014. aasta algul). Et amet kasutab oma kulukohustuste ja maksete jaoks liigendamata assigneeringuid, tuli 2013. aasta kulukohustuste assigneeringud ära kasutada enne 2014. aasta lõppu või tühistada.
  Kirjeldatud viivituste tõttu pidi amet mõnda lepingut muutma, et lükata tellitud teenuste osutamine edasi ja vältida 2013. aasta eelarveparandusega saadud vahendite tühistamist. REMITi tulevase rakendamise tagamiseks peeti parimaks lahenduseks pangagarantiidega ettemakseid.
  Amet analüüsib praegu võimalust kasutada edaspidi liigendatud assigneeringuid, et vähendada ülekandmised miinimumini. |
| --- | --- |

12.

Amet märgib, et REMITi projekti mitmeaastane plaan võib olla vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, eelkõige arvestades viivitusi vahendite kättesaadavaks tegemisel ja REMITi rakendusaktide vastuvõtmisel (vt eespool).

Seda arvestades tegi amet kõik endast oleneva, et tagada REMITi nõuetekohane ja tõhus rakendamine, tehes parandatud eelarvest enne 2013. aasta lõppu assigneeringud nõutavale infrastruktuuri investeeringule, selleks et majutada ameti REMIT-infosüsteemi (ARIS), ja tegevuslitsentside lõivudele, et alustada tegevust kohe rakendusaktide jõustumisel (eeldatavalt 2014. aasta algul). Et amet kasutab oma kulukohustuste ja maksete jaoks liigendamata assigneeringuid, tuli 2013. aasta kulukohustuste assigneeringud ära kasutada enne 2014. aasta lõppu või tühistada.

Kirjeldatud viivituste tõttu pidi amet mõnda lepingut muutma, et lükata tellitud teenuste osutamine edasi ja vältida 2013. aasta eelarveparandusega saadud vahendite tühistamist. REMITi tulevase rakendamise tagamiseks peeti parimaks lahenduseks pangagarantiidega ettemakseid.

Amet analüüsib praegu võimalust kasutada edaspidi liigendatud assigneeringuid, et vähendada ülekandmised miinimumini.

| 13. | Välisministeeriumi ja haridusministeeriumiga on mitu korda arutatud Euroopa Kooli rajamist Ljubljanasse. Ametile teatati hiljuti, et Sloveenia valitsus kaalub vajalike seadusmuudatuste ja ümberkorralduste tegemist, et leida parim lahendus. Praegu käivad ameti töötajate lapsed riiklikes ja erakoolides. |
| --- | --- |

13.

Välisministeeriumi ja haridusministeeriumiga on mitu korda arutatud Euroopa Kooli rajamist Ljubljanasse. Ametile teatati hiljuti, et Sloveenia valitsus kaalub vajalike seadusmuudatuste ja ümberkorralduste tegemist, et leida parim lahendus. Praegu käivad ameti töötajate lapsed riiklikes ja erakoolides.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/27

---

ARUANNE

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastusega

(2015/C 409/03)

SISSEJUHATUS

| 1. | Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (edaspidi „büroo”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (edaspidi „büroo”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab büroo raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses büroo raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab büroo raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab büroo finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab büroo raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses büroo raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab büroo raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab büroo finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas büroo raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on büroo 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on büroo 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr tõusis 98 protsendile (2013. aastal 87 %). Üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa suurenes aga 23 %, moodustades 0,9 miljonit eurot (2013. aastal 13 % ehk 0,5 miljonit eurot). See on eelkõige seotud põhitegevusega (III jaotis), nagu elektroonilise side pooleliolevad uuringud. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr tõusis 98 protsendile (2013. aastal 87 %). Üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa suurenes aga 23 %, moodustades 0,9 miljonit eurot (2013. aastal 13 % ehk 0,5 miljonit eurot). See on eelkõige seotud põhitegevusega (III jaotis), nagu elektroonilise side pooleliolevad uuringud.

| 12. | Eelarvevahendite ümberpaigutuste suur arv muutis oluliselt esialgse eelarve ülesehitust: I jaotis (personalikulud) vähenes 17 %, II jaotis (halduskulud) 44 % ja III jaotis (tegevuskulud) 60 %. Selle peamine põhjus oli pooleliolevate uuringute rahastamine (punkt 11). |
| --- | --- |

12.

Eelarvevahendite ümberpaigutuste suur arv muutis oluliselt esialgse eelarve ülesehitust: I jaotis (personalikulud) vähenes 17 %, II jaotis (halduskulud) 44 % ja III jaotis (tegevuskulud) 60 %. Selle peamine põhjus oli pooleliolevate uuringute rahastamine (punkt 11).

| 13. | 2014. aasta eelarves ette nähtud eraldis, mille pidid moodustama BERECi vaatlejastaatusega EFTA (9) riikide reguleerivate asutuste osamaksed, ei realiseerunud, kuna puudusid kokkulepped EFTA riikidega. |
| --- | --- |

13.

2014. aasta eelarves ette nähtud eraldis, mille pidid moodustama BERECi vaatlejastaatusega EFTA (9) riikide reguleerivate asutuste osamaksed, ei realiseerunud, kuna puudusid kokkulepped EFTA riikidega.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte büroo pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artiklid 39 ja 50 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid. | Lõpetatud (vastuvõtmine)
  Pooleli (rakendamine) |
| 2012 | Büroo ei olnud veel rakendanud sisekontrollistandardeid „Eesmärgid ja tulemusnäitajad” (standard nr 5), „Protsess ja protseduurid” (standard nr 8), „Dokumendihaldus” (standard nr 11) ning „Teave ja teabeedastus” (standard nr 12). | Lõpetatud |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid tühistati summas ligikaudu 1 01  000 eurot (45 %). 2012. aasta assigneeringutest jäi kasutamata 5 45  000 eurot (17 % aasta 2012 koguassigneeringutest) ning tuli samuti tühistada. 2013. aastasse kanti üle suur osa kulukohustustega seotud assigneeringutest (6 11  000 eurot ehk 19 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest). Nimetatud asjaolu näitab, et bürool on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. 2012. aastasse tehtud ülekandmised olid peamiselt seotud ajakavast maha jäänud värbamismenetlustega ning ekspertide lähetuskulude kiire esitamise ja hüvitamise korra puudumisega. | Ei kohaldata |
| 2013 | Eelarve täitmise määrad on märkimisväärselt paranenud. See näitab, et on tehtud edusamme büroo tegevuse kavandamisel ja õigeaegsel elluviimisel. 2012. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr (28 %) on küll endiselt suhteliselt kõrge (2012. aastal 45 %), kuid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summa vähenes 4 61  983 euroni (13 %) – 2012. aastal oli sama näitaja 6 11  223 eurot (19 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud 2013. aasta teises pooles sõlmitud lepingutega, mis puudutasid 2013. ja 2014. aasta tegevust. | Ei kohaldata |
| 2013 | 2013. aastal ekspertide kulude hüvitamiseks tehtud 1  183 maksest tehti 1  078 hilinemisega. Ettenähtust hiljem tehtud maksete hilinemise keskmine kestus oli 2013. aasta esimesel poolel 78 päeva ning teisel poolel 33 päeva. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid.

Lõpetatud (vastuvõtmine)

Pooleli (rakendamine)

2012

Büroo ei olnud veel rakendanud sisekontrollistandardeid „Eesmärgid ja tulemusnäitajad” (standard nr 5), „Protsess ja protseduurid” (standard nr 8), „Dokumendihaldus” (standard nr 11) ning „Teave ja teabeedastus” (standard nr 12).

Lõpetatud

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid tühistati summas ligikaudu 1 01  000 eurot (45 %). 2012. aasta assigneeringutest jäi kasutamata 5 45  000 eurot (17 % aasta 2012 koguassigneeringutest) ning tuli samuti tühistada. 2013. aastasse kanti üle suur osa kulukohustustega seotud assigneeringutest (6 11  000 eurot ehk 19 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest). Nimetatud asjaolu näitab, et bürool on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. 2012. aastasse tehtud ülekandmised olid peamiselt seotud ajakavast maha jäänud värbamismenetlustega ning ekspertide lähetuskulude kiire esitamise ja hüvitamise korra puudumisega.

Ei kohaldata

2013

Eelarve täitmise määrad on märkimisväärselt paranenud. See näitab, et on tehtud edusamme büroo tegevuse kavandamisel ja õigeaegsel elluviimisel. 2012. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr (28 %) on küll endiselt suhteliselt kõrge (2012. aastal 45 %), kuid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summa vähenes 4 61  983 euroni (13 %) – 2012. aastal oli sama näitaja 6 11  223 eurot (19 %). Ülekandmised olid peamiselt seotud 2013. aasta teises pooles sõlmitud lepingutega, mis puudutasid 2013. ja 2014. aasta tegevust.

Ei kohaldata

2013

2013. aastal ekspertide kulude hüvitamiseks tehtud 1  183 maksest tehti 1  078 hilinemisega. Ettenähtust hiljem tehtud maksete hilinemise keskmine kestus oli 2013. aasta esimesel poolel 78 päeva ning teisel poolel 33 päeva.

Pooleli

---

II LISA

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (Riia)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine. |
| --- | --- |
| Büroo pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009) | Büroo pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009.
  Artiklis 6 osutatud büroo pakub BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid.
  Büroo töö toimub reguleerivate asutuste nõukogu järelevalve all. |
| Juhtimine | Bürool on juhtkomitee ja haldusdirektor. Nemad jagavad omavahel haldus- ja finantsvastutuse, k.a vastutuse töötajate eest.
  Vastutus töötajate ametisse nimetamise eest lasub aga vaid juhtkomiteel (artikli 7 lõige 4).
  Reguleerivate asutuste nõukogu annab büroole suuniseid rubriigis „2014. aasta tooted ja teenused” esitatud toodete ja teenuste kohta. |
| 2014. aastal büroo käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed) | Lõplik eelarve:4 1 62  874,00 eurot (3 5 57  218,93 eurot) (paranduseelarve ja sihtotstarbeline sisetulu)

  Töötajate arv seisuga 31. detsember: 24 (25) |
| 2014. aasta tooted ja teenused | Reguleerivate asutuste nõukogu suuniste põhjal osutas büroo järgmisi teenuseid:






  — | haldusalased ja professionaalsed tugiteenused BERECile; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine.

Büroo pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009)

Büroo pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009.

Artiklis 6 osutatud büroo pakub BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid.

Büroo töö toimub reguleerivate asutuste nõukogu järelevalve all.

Juhtimine

Bürool on juhtkomitee ja haldusdirektor. Nemad jagavad omavahel haldus- ja finantsvastutuse, k.a vastutuse töötajate eest.

Vastutus töötajate ametisse nimetamise eest lasub aga vaid juhtkomiteel (artikli 7 lõige 4).

Reguleerivate asutuste nõukogu annab büroole suuniseid rubriigis „2014. aasta tooted ja teenused” esitatud toodete ja teenuste kohta.

2014. aastal büroo käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve:4 1 62  874,00 eurot (3 5 57  218,93 eurot) (paranduseelarve ja sihtotstarbeline sisetulu)

Töötajate arv seisuga 31. detsember: 24 (25)

2014. aasta tooted ja teenused

Reguleerivate asutuste nõukogu suuniste põhjal osutas büroo järgmisi teenuseid:

—

haldusalased ja professionaalsed tugiteenused BERECile;

| — | riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastus; |
| --- | --- |

—

riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastus;

| — | hea reguleerimistava levitamine riikide reguleerivate asutuste vahel ELi siseselt ja kolmandatele pooltele; |
| --- | --- |

—

hea reguleerimistava levitamine riikide reguleerivate asutuste vahel ELi siseselt ja kolmandatele pooltele;

| — | esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel;

| — | reguleerivate asutuste nõukogu loodud ekspertide töörühmade toetamine. |
| --- | --- |

—

reguleerivate asutuste nõukogu loodud ekspertide töörühmade toetamine.

Allikas: büroo edastatud lisa.

---

BÜROO VASTUSED

| 11. | Amet võtab teadmiseks eelarve haldamist käsitleva kommentaari kulukohustuste assigneeringute kasutusmäära (98 %) paranemise kohta võrreldes 2013. aastaga (87 %). 2014. aasta eelarve koostati 2012. aastal, BERECi büroo eelarve haldamise varases etapis. Korrapärase seire parandamiseks on võetud kasutusele uued vahendid, mis võimaldavad tõhusamat planeerimist.
  BERECi büroo peab oluliseks kontrollikoja tähelepanekut, milles osutatakse kulukohustuste assigneeringute ülekandmise määra 23 % tõusule (0,9 miljonit eurot) (2013. aastal 13 %, 0,5 miljonit eurot), mis oli seotud eeskätt tegevuskuludega (III jaotis), näiteks jätkuvate elektroonilise side uuringutega. Need suuremahulised uuringud tellis juhtkomitee seoses tegevusprojektide käivitamisega (võrgu neutraalsuse uuring, u 3 90  000 eurot, BERECi võrgu uuring, 1 05  000 eurot, ja sektoriuuringud, üle 2 60  000 euro). Eespool nimetatud projektide varane rakendamine lükkus muu hulgas edasi uue haldusjuhi ja uue programmihaldusüksuse juhataja ametisse nimetamise tõttu (vastavalt aprillis ja augustis 2014).
  BERECi büroo on seadnud eesmärgiks vähendada 2015. aastal kulukohutuste assigneeringute ülekandmise määra. |
| --- | --- |

11.

Amet võtab teadmiseks eelarve haldamist käsitleva kommentaari kulukohustuste assigneeringute kasutusmäära (98 %) paranemise kohta võrreldes 2013. aastaga (87 %). 2014. aasta eelarve koostati 2012. aastal, BERECi büroo eelarve haldamise varases etapis. Korrapärase seire parandamiseks on võetud kasutusele uued vahendid, mis võimaldavad tõhusamat planeerimist.

BERECi büroo peab oluliseks kontrollikoja tähelepanekut, milles osutatakse kulukohustuste assigneeringute ülekandmise määra 23 % tõusule (0,9 miljonit eurot) (2013. aastal 13 %, 0,5 miljonit eurot), mis oli seotud eeskätt tegevuskuludega (III jaotis), näiteks jätkuvate elektroonilise side uuringutega. Need suuremahulised uuringud tellis juhtkomitee seoses tegevusprojektide käivitamisega (võrgu neutraalsuse uuring, u 3 90  000 eurot, BERECi võrgu uuring, 1 05  000 eurot, ja sektoriuuringud, üle 2 60  000 euro). Eespool nimetatud projektide varane rakendamine lükkus muu hulgas edasi uue haldusjuhi ja uue programmihaldusüksuse juhataja ametisse nimetamise tõttu (vastavalt aprillis ja augustis 2014).

BERECi büroo on seadnud eesmärgiks vähendada 2015. aastal kulukohutuste assigneeringute ülekandmise määra.

| 12. | BERECi büroo peab oluliseks kontrollikoja tähelepanekut, milles osutatakse eelarves tehtud ülekandmiste suurele arvule, mis muutis oluliselt esialgset eelarvet: I jaotis (personalikulud) vähenes 17 %, II jaotis (halduskulud) vähenes 44 % ning III jaotis (tegevuskulud) suurenes 60 %, peamiselt jätkuvate uuringute finantseerimise tõttu. Büroo arendab järjepidevalt tegevuspõhist planeerimissüsteemi, et veelgi vähendada ülekandeid eelarves. |
| --- | --- |

12.

BERECi büroo peab oluliseks kontrollikoja tähelepanekut, milles osutatakse eelarves tehtud ülekandmiste suurele arvule, mis muutis oluliselt esialgset eelarvet: I jaotis (personalikulud) vähenes 17 %, II jaotis (halduskulud) vähenes 44 % ning III jaotis (tegevuskulud) suurenes 60 %, peamiselt jätkuvate uuringute finantseerimise tõttu. Büroo arendab järjepidevalt tegevuspõhist planeerimissüsteemi, et veelgi vähendada ülekandeid eelarves.

| 13. | BERECi büroo võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et BERECi tegevuses vaatlejana osalevate EFTA (1) riikide reguleerivate asutuste osamaksed ei laekunud 2014. aasta eelarvesse EFTA riikidega kokkulepete puudumise tõttu. 2015. aasta eelarvet korrigeeriti sellele vastavalt. Komisjon peab asjaomaste riikidega EFTA kokkulepete üle läbirääkimisi, kuid BERECi büroo ei saa neid läbirääkimisi ega kokkulepete sõlmimise protsessi kuidagi mõjutada. |
| --- | --- |

13.

BERECi büroo võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et BERECi tegevuses vaatlejana osalevate EFTA (1) riikide reguleerivate asutuste osamaksed ei laekunud 2014. aasta eelarvesse EFTA riikidega kokkulepete puudumise tõttu. 2015. aasta eelarvet korrigeeriti sellele vastavalt. Komisjon peab asjaomaste riikidega EFTA kokkulepete üle läbirääkimisi, kuid BERECi büroo ei saa neid läbirääkimisi ega kokkulepete sõlmimise protsessi kuidagi mõjutada.

---

(1)  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/33

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2015/C 409/04)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus” või „CDT”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2). |
| --- | --- |

1.

Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus” või „CDT”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KOMMENTAARID

| 11. | Keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht suurenes 2013. aasta lõpu 40 miljonilt eurolt 2014. aasta lõpuks 44 miljoni euroni (eelarvetulem ja reservid suurenesid 37,5 miljonilt eurolt 40,4 miljoni euroni). See näitab, nagu varasematelgi aastatel, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada. |
| --- | --- |

11.

Keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht suurenes 2013. aasta lõpu 40 miljonilt eurolt 2014. aasta lõpuks 44 miljoni euroni (eelarvetulem ja reservid suurenesid 37,5 miljonilt eurolt 40,4 miljoni euroni). See näitab, nagu varasematelgi aastatel, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata /ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| Alates 2012. aastast (liidetud) | Alates 2012. aastast on keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht, eelarvetulem ja reservid olnud liiga suured. See näitab, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada. | Alustamata |
| 2012 | 2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (CdT asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist. | Pooleli |
| 2013 | 2008. aastal sõlmis keskus tõlketeenuste pakkujatega 472 raamlepingut pikkusega kuni neli aastat. 2012. aastal sõlmimisele kuulunud uute raamlepingute jaoks paremate tingimuste saamiseks soovis keskus osaleda komisjoni käimasolevas tõlketeenuste hankes. Komisjoniga lepingutingimustes aga kokkuleppele ei jõutud. Seetõttu pikendas keskus olemasolevaid raamlepinguid ühe aasta võrra. Tegu oli küll keskuse direktori poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erandiga, ent lepingute selline pikendamine ei ole kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega, mille kohaselt võib raamlepingu maksimaalne pikkus olla kuni neli aastat. | Lõpetatud |
| 2013 | Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei ole alati kooskõlas raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega. | Lõpetatud |
| 2013 | Keskus alustas tegevust 1994. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Põhjalikku peakorterilepingut keskuse ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks keskuse ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata /ei kohaldata)

Alates 2012. aastast (liidetud)

Alates 2012. aastast on keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht, eelarvetulem ja reservid olnud liiga suured. See näitab, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada.

Alustamata

2012

2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (CdT asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist.

Pooleli

2013

2008. aastal sõlmis keskus tõlketeenuste pakkujatega 472 raamlepingut pikkusega kuni neli aastat. 2012. aastal sõlmimisele kuulunud uute raamlepingute jaoks paremate tingimuste saamiseks soovis keskus osaleda komisjoni käimasolevas tõlketeenuste hankes. Komisjoniga lepingutingimustes aga kokkuleppele ei jõutud. Seetõttu pikendas keskus olemasolevaid raamlepinguid ühe aasta võrra. Tegu oli küll keskuse direktori poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erandiga, ent lepingute selline pikendamine ei ole kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega, mille kohaselt võib raamlepingu maksimaalne pikkus olla kuni neli aastat.

Lõpetatud

2013

Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei ole alati kooskõlas raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega.

Lõpetatud

2013

Keskus alustas tegevust 1994. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Põhjalikku peakorterilepingut keskuse ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks keskuse ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

Lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003) | Eesmärgid

  Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:






  — | Euroopa Keskkonnaamet; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega.

Keskuse pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003)

Eesmärgid

Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:

—

Euroopa Keskkonnaamet;

| — | Euroopa Koolitusfond; |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond;

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus;

| — | Euroopa Ravimiamet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet;

| — | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur; |
| --- | --- |

—

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur;

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused);

| — | Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus.

Nõukogu loodud asutused, mida eespool ei nimetata, võivad samuti keskuse teenuseid kasutada. Ka ELi institutsioonid ja organid, kus juba on oma tõlketeenistus, võivad soovi korral kasutada keskuse teenuseid.

Keskus osaleb täieõiguslikult institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Ülesanded

| — | Korraldada koostööd organite ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

Korraldada koostööd organite ja institutsioonidega.

| — | Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös. |
| --- | --- |

—

Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kaks komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kaks komisjoni esindajat.

| — | Üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast organist või institutsioonist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast organist või institutsioonist.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse iga-aastase eelarve, tööprogrammi, ametikohtade loetelu ja aastaaruande.

Direktor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve:

56  268 (52  194) miljonit eurot

Personal:

203 (206) ametikohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 191 (193)

lisaks 28 (23) lepingulist töötajat

Personal kokku: 219 (216), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt:

põhitegevus: 120 (118)

haldusülesanded: 99 (98)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Tõlgitud lehekülgede arv:

7 58  061(8 04  986)

Lehekülgede arv keelte kaupa:

| — | ametlikud keeled: 7 51  064(8 00  221) |
| --- | --- |

—

ametlikud keeled: 7 51  064(8 00  221)

| — | muud keeled: 6  997(4  765) |
| --- | --- |

—

muud keeled: 6  997(4  765)

Lehekülgede arv klientide kaupa:

| — | organid: 7 47  951(7 80  310) |
| --- | --- |

—

organid: 7 47  951(7 80  310)

| — | institutsioonid: 10  110(24  676) |
| --- | --- |

—

institutsioonid: 10  110(24  676)

Vabakutseliste tõlkijate tõlgitud lehekülgede arv:

5 03  153(5 12  524)

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUS

| 11. | Keskus on teadlik sularaha suurtest kogustest ja korduvalt tekkivast eelarveülejäägist ning on astunud samme, et seda probleemi lahendada. Keskus vähendas 2014. aastal hindu ning 2015. aasta eelarves vähendati hindu veelgi. Lisaks sellele tagastati 2015. aastal klientidele osa hinnastabiilsuse reservist – 2,3 miljonit eurot.
  Eelarveülejäägi suurenemise vältimiseks võttis keskus kasutusele klientidele ülejäägi automaatse tagastamise süsteemi. Selle uue süsteemi abil tagastatakse klientidele 2015. aasta teise paranduseelarve vastuvõtmise järel 2014. aasta eelarvetulem 2,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

11.

Keskus on teadlik sularaha suurtest kogustest ja korduvalt tekkivast eelarveülejäägist ning on astunud samme, et seda probleemi lahendada. Keskus vähendas 2014. aastal hindu ning 2015. aasta eelarves vähendati hindu veelgi. Lisaks sellele tagastati 2015. aastal klientidele osa hinnastabiilsuse reservist – 2,3 miljonit eurot.

Eelarveülejäägi suurenemise vältimiseks võttis keskus kasutusele klientidele ülejäägi automaatse tagastamise süsteemi. Selle uue süsteemi abil tagastatakse klientidele 2015. aasta teise paranduseelarve vastuvõtmise järel 2014. aasta eelarvetulem 2,6 miljonit eurot.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/39

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2015/C 409/05)

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus” või „Cedefop”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus” või „Cedefop”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

LISA

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1) | Teabe kogumine

  Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Nõukogu määruse (EÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3) | Eesmärgid

  Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab keskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

  Ülesanded







  — | koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1)

Teabe kogumine

Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

Keskuse pädevus

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3)

Eesmärgid

Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab keskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

Ülesanded

—

koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid,

| — | aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele, |
| --- | --- |

—

aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele,

| — | levitada kasulikke dokumente ja teavet, |
| --- | --- |

—

levitada kasulikke dokumente ja teavet,

| — | edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes, |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes,

| — | tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. |
| --- | --- |

—

tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Igast liikmesriigist:

| a) | üks valitsuse esindaja, |
| --- | --- |

a)

üks valitsuse esindaja,

| b) | üks tööandjate organisatsioonide esindaja, |
| --- | --- |

b)

üks tööandjate organisatsioonide esindaja,

| c) | üks töövõtjate organisatsioonide esindaja. |
| --- | --- |

c)

üks töövõtjate organisatsioonide esindaja.

Euroopa Komisjonist: kolm liiget.

Punktides a, b ja c nimetatud liikmed nimetab ametisse nõukogu. Komisjon nimetab ametisse kolm teda esindavat liiget. Tööandjate ja töövõtjate organisatsioonide Euroopa tasandi koordinaatorid ning osalevate Euroopa Majanduspiirkonna riikide vaatlejatest esindajad võtavad samuti haldusnõukogu ja büroo koosolekutest osa.

Ülesanded

Võtta vastu eelarve, keskpika perioodi prioriteedid (keskuse mitmeaastane kavandamine), tööprogramm, hinnata ja analüüsida aasta tegevusaruannet ja raamatupidamise aastaaruannet. Võtta vastu lõplik eelarve ja kinnitada ametikohtade loetelu.

Büroo

Koosseis

Haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, üks koordinaator iga grupi kohta ja üks täiendav komisjoni esindaja.

Direktor

Direktori nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust; vastutab keskuse juhtimise eest ning viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsuseid.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

17,28 (1)
  (18,53
   (1)
  ) miljonit eurot

millest liidu toetus moodustab: 96,9 % (97,4 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 98 (100)

Täidetud ametikohad: 95 (98)

Muu personal:

| — | lepingulised töötajad: 23 (23) |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 23 (23)

| — | lähetatud riiklikud eksperdid: 2 (4) |
| --- | --- |

—

lähetatud riiklikud eksperdid: 2 (4)

Personal kokku: 120 (125)

| — | põhitegevusega seotud töötajad: 87 (91) |
| --- | --- |

—

põhitegevusega seotud töötajad: 87 (91)

| — | haldustöötajad: 33 (34) |
| --- | --- |

—

haldustöötajad: 33 (34)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Poliitikaanalüüs ja aruandlus:

Keskuse koostatud perioodi 2010–2014 kutsehariduse ja -koolituse eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude ülevaate leiud olid aluseks kutseharidusjuhtide vahelistele Kreeka ja Itaalia eesistumisperioodil ja kutseõppe nõuandekomitee koosolekutel toimunud poliitilistele aruteludele. Nimetatud leiud kanti ette ka Cedefopi/hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 29.—30. septembril 2014 toimunud konverentsil. Keskus aitas kindlaks määrata ka kutsehariduse ja -koolituse uued prioriteedid. Keskus avaldas riiklike kutsehariduse ja -koolituse süsteemide lühikokkuvõtted (Spotlights on VET) ja koostas kõigi ELi liikmesriikide ning Norra ja Islandi kohta poliitika elluviimist kajastavad üksikasjalikud riikide ülevaated. See teave oli aluseks 2014. aasta Euroopa poolaasta riigipõhistele soovitustele. Cedefop kasutas haridus- ja koolituspoliitika edenemise ühises hindamisraamistikus oma põhjalikku kutsehariduse ja -koolituse poliitika alast teavet kutsehariduse ja -koolitusasutuste lõpetanute tööalase konkurentsivõime tugevdamiseks tehtavate riiklike jõupingutuste tutvustamiseks (avaldati hariduse ja koolituse valdkonna 2014. aasta ülevaates). Avaldati valik poliitikaga seotud kutsehariduse ja -koolituse statistilisi näitajaid. Nimetatud näitajad hõlbustavad iga liikmesriigi olukorra hindamist. Cedefop esitas OECD olulisimas väljaandes Education at a Glance täiskasvanute oskusi käsitleval uuringul põhinevad näitajad.

Ühised Euroopa vahendid, kvalifikatsioonid ja õpitulemused

Cedefop koordineeris koos Euroopa Komisjoniga Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühma ja analüüsis riikliku kvalifikatsiooniraamistiku arenguid 36 riigis. Tulemused avaldati märgukirjas Qualifications frameworks: expanding influence, persisting obstacles. Jätkati EQAVETi ja ECVETi toetamist. Veebis avaldati 2014. aasta versioon Euroopa andmekogu mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta, millega hõlmati 33 Euroopa riiki. Cedefop avaldas ka märgukirja The validation challenge: how close is Europe to recognising all learning? Keskuse hallatava ja 27s keeles koostatud Europassi veebisaidi külastuste arv (alates selle käivitamisest) küündis 102 miljonini (2014: 21,7 miljonit; 2013: 20,1 miljonit). Kasutajad on loonud 47 miljonit CVd veebis (2014: 13,1 miljonit; 2013: 9,8 miljonit). Cedefop viis läbi sihtotstarbelise uuringu Euroopa vahendite vahelise sünergia suurendamiseks ja arutas selle leide kõrgetasemelisel konverentsil (Thessalonikis 28. ja 29. novembril). Cedefop koordineeris 2013.–2014. õppeaastal 34 riigi 2  709 haridus- ja kutsehariduskoolituse spetsialisti viimased 245 õppekülastust (programm lõppes septembris 2014).

Täiskasvanuharidus, üleminekud ja praktika

Euroopa Õpipoisiõppe Liidu toetamiseks tugevdas Cedefop praktikalaadse tööpõhise õppe arendamisalast koostööd Euroopa tasandil ja liikmesriikide vahel ja vaatas läbi erinevates riikides praktika arendamise ja suurendamise võimalused. Cedefop ja Euroopa Komisjon korraldasid konverentsi Steering Partnerships for Growth (Thessalonikis 7. ja 8. mail), et aidata riikidel leida potentsiaalseid partnereid, kes aitaksid välja töötada praktikakavasid. Nimetatud konverentsiks avaldas Cedefop märgukirja Developing apprenticeships. Aitamaks noortel inimestel ja töötajatel juhtida tööturustaatuste vahelist liikumist ja saavutada tööturul positiivseid tulemusi, avaldas Cedefop uuringu Navigating difficult waters: learning for career and labour market transitions.

Oskuste analüüs

2014. aastal võttis Cedefop üle vastutuse ELi oskuste ülevaate eest. Cedefop avaldas veebis oma viimased oskuste nõudluse ja pakkumise prognoosid (aastateks 2013–2015) ja osales maailma majandusfoorumi ülemaailmse tööhõive tegevuskava nõukogu (mille liige Cedefop oli perioodil 2012–2014) aruande Matching skills and labour market needs in the world economy – Building Social Partnerships for Better Skills and Better Jobs koostamises; aruanne kanti ette Davos-Klostersis. Avaldati märgukiri Skills mismatch: more than meets the eye. Teine Cedefopi/OECD keskkonnahoidlike oskuste foorum korraldati veebruaris Pariisis. Koos Euroopa Koolitusfondi ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga koostati suunised oskustega seotud vajaduste prognoosimiseks. Keskus korraldas koos Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvahelise koolituskeskusega koolituskursuse oskustega seotud vajaduste prognoosimise ja neile vastamise kohta. Cedefop andis oma panuse OECD ja Euroopa Liidu väljaandesse Matching economic migration with labour market needs.

Organisatsiooni tegevuse mõju

Tulemuslikkuse põhinäitajad annavad tunnistust organisatsiooni tegevuse suurest mõjust: Cedefopi tööd tsiteeritakse olulisel määral 97s ELi poliitikadokumendis. Cedefop andis poliitika elluviimise toetamiseks eesistujariigi üritustel ja ELi tasandi kõrgetasemeliste huvirühmade koosolekutel nõu ja ekspertteadmisi (164 korral). Cedefop korraldas 69 konverentsi, töötuba ja koosolekut ELi ja liikmesriikide asutuste kõrgetasemelistele esindajatele. 92 % osalejatest pidas neid üritusi väga heaks või heaks. Ligikaudu 6 00  000 Cedefopi väljaannet laaditi alla, sh 71  000 poliitikakujundajatele suunatud ja kaheksas keeles avaldatavat märgukirja. See viitab suurele huvile keskuse loodavate teadmiste ja käsituste suhtes. Cedefopi töö kohta avaldati 745 artiklit Euroopa juhtivates meediaväljaannetes, sh Die Welt, Times Educational Supplement ja El País. Cedefopi väljaandeid ja uuringuid tsiteeriti akadeemilistes/teaduslikes ajakirjades (413 tsitaati aastatel 2013–2014).

Lisateave veebilehel www.cedefop.europa.eu (2014. aasta aastaaruanne ja tegevusaruanne).

---

(1)  Sisaldab kahte täiendavat negatiivset paranduseelarvet, mille kogusumma oli 2014. aastal - 0,7 miljonit eurot.

(2)  Sisaldab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi delegeerimislepingute alusel laekunud sihtotstarbelist tulu, mis oli mõeldud 2014. aasta tegevuseks ja mille summa oli 2013. aastal 0,6 miljonit eurot.

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUS

Cedefop võttis kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/46

---

ARUANNE

Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

(2015/C 409/06)

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž” või „CEPOL”) asutati nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati 2005. aastal kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2). Alates 1. aprillist 2014 määrati komisjoni peaarvepidaja ka CEPOLi peaarvepidajaks. |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž” või „CEPOL”) asutati nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati 2005. aastal kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2). Alates 1. aprillist 2014 määrati komisjoni peaarvepidaja ka CEPOLi peaarvepidajaks.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | kolledži raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

kolledži raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab kolledži raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses kolledži raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Kolledž delegeeris need kohustused teenustaseme kokkuleppega komisjoni peaarvepidajale. Direktor kiidab kolledži raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab kolledži finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab kolledži raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses kolledži raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Kolledž delegeeris need kohustused teenustaseme kokkuleppega komisjoni peaarvepidajale. Direktor kiidab kolledži raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab kolledži finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas kolledži raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas kolledži raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge – 1 29  828 eurot ehk 15 %, peamiselt projekti Matrix tühistamise (15  090 eurot) ning 2013. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksema summa tõttu (57  285 eurot). Projekt Matrix tühistati algetapis, sest see ei vastanud põhitegevuse vajadustele. Seda oleks saanud vältida, kui kolledž oleks teinud asjakohase kasutajate analüüsi. Toetuskulude liiga suureks hindamine näitab, et kolledži toetusesaajatelt tuleb koguda täpsemat teavet. |
| --- | --- |

11.

2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge – 1 29  828 eurot ehk 15 %, peamiselt projekti Matrix tühistamise (15  090 eurot) ning 2013. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksema summa tõttu (57  285 eurot). Projekt Matrix tühistati algetapis, sest see ei vastanud põhitegevuse vajadustele. Seda oleks saanud vältida, kui kolledž oleks teinud asjakohase kasutajate analüüsi. Toetuskulude liiga suureks hindamine näitab, et kolledži toetusesaajatelt tuleb koguda täpsemat teavet.

| 12. | 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3 83  940 eurot ehk 59 % (2013. aastal 1 45  414 eurot ehk 30 %). See tulenes põhiliselt suurest hulgast tellitud mööblist, IT teenustest ja nõutavatest hooldustöödest kolledži uute ruumide jaoks, mis olid 2014. aasta viimaseks kvartaliks küll tellitud, kuid ei olnud veel osutatud/mille eest ei olnud veel makstud (kolledži kolimine Budapesti viidi lõpule oktoobris 2014). |
| --- | --- |

12.

2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3 83  940 eurot ehk 59 % (2013. aastal 1 45  414 eurot ehk 30 %). See tulenes põhiliselt suurest hulgast tellitud mööblist, IT teenustest ja nõutavatest hooldustöödest kolledži uute ruumide jaoks, mis olid 2014. aasta viimaseks kvartaliks küll tellitud, kuid ei olnud veel osutatud/mille eest ei olnud veel makstud (kolledži kolimine Budapesti viidi lõpule oktoobris 2014).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte kolledži pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveülekannete kõrge määr viitab puudustele eelarve planeerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. | Lõpetatud |
| 2011 | Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Suurbritannia riikliku poliitika edendamise instituudi (NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab. | Lõpetatud |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2012. aastal 0,7 miljonit eurot (41,2 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2011. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,44 miljonit eurot ehk 62 % tühistatud ülekandmistest). | Pooleli |
| 2012 | 2012. aastal tegi kolledž eelarves 37 ümberpaigutust summas üks miljon eurot, 36 neist tehti jaotiste siseselt. | Lõpetatud |
| 2012 | Mitu aastat kestnud arutelu kolledži tuleviku üle on loonud ebakindla olukorra, mis takistab endiselt kolledži tegevuse kavandamist ja rakendamist. | Lõpetatud |
| 2013 | 2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2013. aastal 0,3 miljonit eurot (17,6 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2012. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,21 miljonit eurot ehk 70 % tühistatud ülekandmistest). See näitab, et toetusesaajatelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. | Pooleli |
| 2013 | Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 92–95 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 45  410 eurot (30,5 %), kuid selle põhjuseks olid asjaolud, mis ei olnud kolledži kontrolli all, nagu näiteks 2013. aastal tellitud ja kavakohaselt saadud kaubad ja teenused, mille eest tuleb tasuda 2014. aastal. | Ei kohaldata |
| 2013 | Kolledži värbamismenetlused ei ole ikka veel täielikult läbipaistvad. Valikukomisjoni liikmetele mõeldud suunised valikukriteeriumide järjepidevaks hindamiseks ei olnud piisavalt selged, erialase töökogemuse alased nõuded ei olnud alati kooskõlas kolledži personalieeskirjade rakenduseeskirjadega ning värbamismenetlused olid puudulikult dokumenteeritud. | Pooleli (suunised olemas, kuid ei ole piisavalt üksikasjalikud) |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Eelarveülekannete kõrge määr viitab puudustele eelarve planeerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

Lõpetatud

2011

Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Suurbritannia riikliku poliitika edendamise instituudi (NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab.

Lõpetatud

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2012. aastal 0,7 miljonit eurot (41,2 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2011. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,44 miljonit eurot ehk 62 % tühistatud ülekandmistest).

Pooleli

2012

2012. aastal tegi kolledž eelarves 37 ümberpaigutust summas üks miljon eurot, 36 neist tehti jaotiste siseselt.

Lõpetatud

2012

Mitu aastat kestnud arutelu kolledži tuleviku üle on loonud ebakindla olukorra, mis takistab endiselt kolledži tegevuse kavandamist ja rakendamist.

Lõpetatud

2013

2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2013. aastal 0,3 miljonit eurot (17,6 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2012. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,21 miljonit eurot ehk 70 % tühistatud ülekandmistest). See näitab, et toetusesaajatelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta.

Pooleli

2013

Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 92–95 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 45  410 eurot (30,5 %), kuid selle põhjuseks olid asjaolud, mis ei olnud kolledži kontrolli all, nagu näiteks 2013. aastal tellitud ja kavakohaselt saadud kaubad ja teenused, mille eest tuleb tasuda 2014. aastal.

Ei kohaldata

2013

Kolledži värbamismenetlused ei ole ikka veel täielikult läbipaistvad. Valikukomisjoni liikmetele mõeldud suunised valikukriteeriumide järjepidevaks hindamiseks ei olnud piisavalt selged, erialase töökogemuse alased nõuded ei olnud alati kooskõlas kolledži personalieeskirjade rakenduseeskirjadega ning värbamismenetlused olid puudulikult dokumenteeritud.

Pooleli (suunised olemas, kuid ei ole piisavalt üksikasjalikud)

---

II LISA

Euroopa Politseikolledž (Budapest)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87) | Õigusaktide ühtlustamine








  „1. | Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87)

Õigusaktide ühtlustamine

„1.

Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist.

| 2. | Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:






  [---] | |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:

[---]

| b) | personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;” |
| --- | --- |

b)

personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;”

[---]

Kolledži pädevus

Kolledži pädevus

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK)

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK

Eesmärgid

Eesmärgid

Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus.

| — | Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle;

| b) | Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

b)

Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega;

| c) | Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine. |
| --- | --- |

c)

Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine.

| — | Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele. |
| --- | --- |

—

Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

Juhtimine

Juhtimine

Juhatus

Juhatus

Koosseis

Koosseis

Üks delegatsioon igast liikmesriigist.

Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

Direktor

Direktor

Vastutab kolledži juhtimise eest; nimetatakse ametisse ja vabastatakse ametist juhatuse poolt.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal kolledži käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aastal kolledži käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed

Eelarve

Eelarve

8,8 (8,4) miljonit eurot

(8,4)

Personal

Personal

27 (28) ajutist töötajat 2014. aasta ametikohtade loetelus

(28)

Lisaks: 10 (10) lepingulist töötajat.

(10)

Liikmesriigid lähetasid kokku: 5,5 (5) lähetatud riiklikku eksperti (aasta jooksul).

(5)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed

Kursused, seminarid ja konverentsid

Kursused, seminarid ja konverentsid

Kolledž viis ellu kokku 71 (72) erinevat tegevust (kursused, seminarid ja konverentsid). Tegevuste hindamise analüüs näitab, et üldine rahulolu kolledži tegevusega ja õppetulemustega oli endiselt kõrge 94 % (94 %).

(72)

(94 %).

Kolledži üritustel osales 2  098(2  251) politseiametnikku ning 707 (710) koolitajat 34 (42) riigist (ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid) ning 24 (21) ELi ja rahvusvahelistest asutustest.

(2  251)

(710)

(42)

(21)

Osalemismäär (osalejad/kohtade arv) püsis endiselt kõrge: 108 % (116 %), mis annab tunnistust suurest vajadusest CEPOLi koolituste järele. Kolledž ise korraldas võrgustiku toetamiseks 11 (19) üritust ja alustas 2014. aasta toetuslepingute vooru avalduste vastuvõtmist. Novembris lisas juhatus tegevuste nimekirja kuus uut koolitust. Koolitused viiakse läbi 2015. aasta veebruari keskpaigaks ning neid arvestatakse 2015. aasta statistikas ning aruannetes.

(116 %)

(19)

Välissuhted

Välissuhted

2014. aastal jätkas CEPOL viljakat koostööd kandidaatriikidega, võimalike kandidaatriikide ning Euroopa naaberluspoliitika ja idapartnerluse riikide, oma strateegiliste partnerite, JSK asutuste ja ELi institutsioonidega, sealhulgas Euroopa välisteenistusega.

2014. aastal lõpetas CEPOL läbirääkimised kahe töökorralduse kokkuleppe sõlmimiseks (endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga). Viimane kirjutati alla detsembris 2014 ning esimene ootab allkirjastamist.

CEPOL töötas välja koolitusmaatriksi, mille abil saab ülevaate JSK asutuste võrgustiku pakutavatest koolitustest. Seda tehti koordineerimise ja võimalike sünergiate parandamiseks vastavalt õiguskaitse koolituskavale.

2014. aastal toetas kolledž seitset suutlikkuse arendamise projekti, mida viisid ellu ELi liikmesriigid või rahvusvahelised organisatsioonid. Projektid olid väga erinevad, käsitledes muu hulgas e-õppe metoodikat, koolitust laste seksuaalse ärakasutamisega võitlemiseks, tsiviilkriisiohjet ja muid olulisi politseitegevusi.

Koolituskäsiraamatute ja (ühiste) väljaõppekavade väljatöötamine

Koolituskäsiraamatute ja (ühiste) väljaõppekavade väljatöötamine

2014. aastal ajakohastati kaks ühist väljaõppekava, millest üks (rahapesu) võeti vastu augustis 2014 koos kolme muu 2013. aastal ajakohastatud kavaga (terrorismivastane võitlus, uimastikaubandus ja Eurojust). Teise väljaõppekava (inimkaubandus) väljatöötamine viidi lõpule oktoobri lõpus ning esitati juhatusele kirjalikuks menetluseks, et see jaanuaris 2015 vastu võtta. 2014. aasta lõpuks oli CEPOL võtnud vastu kokku 9 ühist väljaõppekava.

Kolledži õppekorraldussüsteemis avati uus sektsioon koolitajate toetamise ühise väljaõppekava jaoks. Sektsioon on ette nähtud ühiste väljaõppekavade teemaliste koolituste ja materjalide sisestamiseks. Siiani on üles laaditud kuus ühist väljaõppekava: CC05A – terrorismivastane võitlus, CC05D – politsei eetika ja ausus, CC06A – koduvägivald, CC06B – rahapesu, CC07A – tsiviilkriisiohje, CC07B – uimastikaubandus.

CC05C – Europol ja CC06C – inimkaubandus laaditakse üles kohe, kui need on valmis ja vastu võetud; CC13A – Eurojust laaditakse üles jaanuaris.

SIRENE koolituse koolitajate käsiraamat on ajakohastatud ning see jagatakse välja pärast seda, kui Euroopa Liidu Väljaannete Talitus on selle ära trükkinud (2015. aasta alguses).

Teadusuuringud ja uurimistegevus

Teadusuuringud ja uurimistegevus

Kolledži veebisaidil ja trükis avaldati kaks uut Euroopa teadusuuringute ja teadusalase bülletääni numbrit (nr 10 ja nr 11).

CEPOLi koolitajate ja teadustöötajate andmebaasis registreeritud ekspertide arv suurenes 2014. aasta lõpuks 293ni.

Teadusuuringute ja teaduse valdkonna korrespondendid esitasid oma riiklikud rakenduskavad.

CEPOL tagas e-Neti registreeritud kasutajatele juurdepääsu üheksale professionaalsele ja akadeemilisele politsei teadusajakirjale.

Euroopa politsei vahetusprogramm

Euroopa politsei vahetusprogramm

Kolledži 2014. aasta Euroopa Politsei vahetusprogramm koosnes kuuest osast:

| — | üldosa politseiametnikele; |
| --- | --- |

—

üldosa politseiametnikele;

| — | juhtkonna osa; |
| --- | --- |

—

juhtkonna osa;

| — | koolitajate osa; |
| --- | --- |

—

koolitajate osa;

| — | teadustöötajate osa; |
| --- | --- |

—

teadustöötajate osa;

| — | agentuuridevaheline osa; |
| --- | --- |

—

agentuuridevaheline osa;

| — | Euroopa naaberluspoliitika ja Lääne-Balkani osa; |
| --- | --- |

—

Euroopa naaberluspoliitika ja Lääne-Balkani osa;

Programm sisaldas Stockholmi programmist ja ELi poliitikatsüklist tulenevaid teemasid ning liikmesriikide soovidega haakuvaid teemasid. Vahetuskülastused toimusid bilateraalselt, nende kestuseks oli kuus päeva/5 ööd.

Kokku osales 312 (444) inimest ELi liikmesriikidest, kandidaatriikidest, Euroopa naabruspoliitika ja Lääne-Balkani riikidest. Osalejate arv ületas aasta eesmärgi. Programmi eelarve oli veidi üle 3 55  000 euro (6 00  000 eurot) ja seda rahastas CEPOL. Eelarve kasutusmäär oli üle 85 % (95 %).

444

6 00  000 eurot

95 %

Tagasiside kogumine alles käib, kuid rahulolu määraks arvatakse olevat ligi 91 % (98 %).

(98 %).

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Pärast probleeme 2013. aastal ei esinenud 2014. aastal võrguteenuste häireid peaaegu üldse. 2014. aastal käivitati projekt e-Neti kasutajate haldamise läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks, mille eesmärk oli teha kindlaks kasutamata e-Neti kontod, et need kustutada, parandada e-Neti registreerimise töökorraldust, ning ajakohastada liikmesriikide, partnerorganisatsioonide ja kolledžisiseste e-Neti haldajate kasutajate haldusvahendeid.

2014. aasta kestel ajakohastati e-Neti õppekorraldussüsteemi Moodle 2.7 programmiga, mis parandas lahenduse turvalisust. See õppekorraldussüsteemi versioon hõlmab Moodle'i peakorteri pakutavat pikaajalist tuge (kuni aastani 2017).

E-õpe

E-õpe

2014. aastal parandati õppekorraldussüsteemi üleminekut veebimoodulitele uue graafilise kasutajaliidesega, mis hõlbustab e-Neti kasutajatel soovitud moodulite leidmist.

CEPOL toetas Erasmuse projekti „E-Campus Policing Europe” , mille eesmärk oli arendada ja edastada õppeülesandeid piiriülese politseikoostöö teemadel. Projekti tulemusel valmis moodul, mis hõlmab CEPOLi õppekorraldussüsteemis asuvaid õppeülesandeid ja millel on kohandatud kasutajaliides ning veebitugi. Moodul on mõeldud politsei- ja õiguskaitsealastele koolitajatele. Septembrist muutus moodul kättesaadavaks kõigile registreeritud e-Neti kasutajatele.

CEPOL toetas ISECi projekti raames (Developing e-Learning Modules on Cross-Border Police Cooperation Tools for Police Education) kolme veebimooduli koostamist. Moodulid kavandati järgmiste teemade jaoks: jälitamine, segapatrullid ja andme- ja teabevahetus. Praeguseks on saadaval 23 (19) veebimoodulit.

Developing e-Learning Modules on Cross-Border Police Cooperation Tools for Police Education

19

2014. aastal ajakohastati 3 CEPOLi veebimoodulit. Organiseeritud ja rasket kuritegevust käsitlev ELi poliitikatsükkel, veebiseminarid koolitajatele ja õppekorraldussüsteemi tugi CEPOLi 2014. aasta elanikkonnale suunatud tegevusele.

Aastal 2014 külastas e-õppe mooduleid kokku 2  513(1  994) üksikkasutajad, korraldati 54 (31) veebiseminari, milles osales 5  399(3  562) inimest. Kõige rohkem kasutati 2014. aastal veebiseminaride ressursside platvormi.

(1  994)

(31)

(3  562)

2014. aastal oli kasutuses 14 avatud platvormi, kus politseitöö ja politseihariduse eri valdkodade 2  588(2  063) mõttekaaslastest spetsialisti said kogemusi jagada ja üksteiselt õppida.

(2  063)

Allikas: kolledži edastatud lisa.

Allikas:

---

KOLLEDŽI VASTUS

| 11. | Kolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Tänu viimastel aastatel kasutusele võetud meetmetele on CEPOL oluliselt vähendanud üle kantud summasid ja tühistatud vahendeid. Oleme pühendunud sellele, et veelgi suurendada kooskõla finantsmääruses sätestatud aastasuse eelarvepõhimõtetega ning seda säilitada. |
| --- | --- |

11.

Kolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Tänu viimastel aastatel kasutusele võetud meetmetele on CEPOL oluliselt vähendanud üle kantud summasid ja tühistatud vahendeid. Oleme pühendunud sellele, et veelgi suurendada kooskõla finantsmääruses sätestatud aastasuse eelarvepõhimõtetega ning seda säilitada.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/56

---

ARUANNE

Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

(2015/C 409/07)

SISSEJUHATUS

| 1. | Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „Chafea”) asutati 1. jaanuaril 2005 (Rahvatervise Programmi Täitevamet – PHEA – ajavahemikul 2005-2008, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC – perioodil 2008-2013 ning Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – Chafea – alates 1. jaanuarist 2014) (1). Rakendusamet asub Luxembourgis ning see loodi perioodiks kuni 31. detsember 2024. Rakendusamet rakendab ELi terviseprogrammi, tarbijaprogrammi ja algatust „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” (BTSF) (2). |
| --- | --- |

1.

Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „Chafea”) asutati 1. jaanuaril 2005 (Rahvatervise Programmi Täitevamet – PHEA – ajavahemikul 2005-2008, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC – perioodil 2008-2013 ning Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – Chafea – alates 1. jaanuarist 2014) (1). Rakendusamet asub Luxembourgis ning see loodi perioodiks kuni 31. detsember 2024. Rakendusamet rakendab ELi terviseprogrammi, tarbijaprogrammi ja algatust „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” (BTSF) (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suur III jaotises (rakendusameti tegevusega seotud kulud): 0,9 miljonit eurot (2013. aastal 1,0 miljonit eurot) ehk 50 % (2013. aastal 43 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest. Selline ülekandmiste kõrge määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, kuid see on seotud 2014. aastal saadud teenustega (0,6 miljonit eurot) ning iga-aastaste lepingutega, mis hõlmavad osaliselt aastat 2015 (0,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suur III jaotises (rakendusameti tegevusega seotud kulud): 0,9 miljonit eurot (2013. aastal 1,0 miljonit eurot) ehk 50 % (2013. aastal 43 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest. Selline ülekandmiste kõrge määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, kuid see on seotud 2014. aastal saadud teenustega (0,6 miljonit eurot) ning iga-aastaste lepingutega, mis hõlmavad osaliselt aastat 2015 (0,3 miljonit eurot).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Komisjoni otsus 2013/770/EL (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest, eelarve täitmise aruannetest ja nende lisast.

4

(5)  Rakendusameti finantsmääruse artiklid 38–42.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Rakendusameti finantsmääruse artiklid 87–92.

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2013. aastal 0,23 miljonit eurot (21 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises, eelkõige probleemidele välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel. | Ei kohaldata |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli suhteliselt madal (94 %). Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2013. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 97 % ja 87 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli III jaotises küll kõrge – üks miljon eurot (43 %), kuid see peegeldab rakendusameti tegevuse mitmeaastast iseloomu ning seda, et maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2013. aastal 0,23 miljonit eurot (21 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises, eelkõige probleemidele välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel.

Ei kohaldata

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli suhteliselt madal (94 %). Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2013. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 97 % ja 87 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli III jaotises küll kõrge – üks miljon eurot (43 %), kuid see peegeldab rakendusameti tegevuse mitmeaastast iseloomu ning seda, et maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest.

Ei kohaldata

---

II LISA

Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169) | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks. |
| --- | --- |
| Rakendusameti pädevus | Eesmärgid







  — | Komisjoni rakendusotsuse 2013/770/EL alusel, mida muudeti komisjoni rakendusotsusega 2014/927/EL, vastutab rakendusamet teatud ELi programmide haldamisega seotud rakendusülesannete täitmise eest. Nendeks programmideks on tarbijakaitseprogramm 2014-2020, rahvatervise programm 2014-2020, direktiiviga 2000/29/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 882/2004 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169)

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.

Rakendusameti pädevus

Eesmärgid

—

Komisjoni rakendusotsuse 2013/770/EL alusel, mida muudeti komisjoni rakendusotsusega 2014/927/EL, vastutab rakendusamet teatud ELi programmide haldamisega seotud rakendusülesannete täitmise eest. Nendeks programmideks on tarbijakaitseprogramm 2014-2020, rahvatervise programm 2014-2020, direktiiviga 2000/29/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 882/2004 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides.

| — | Rakendusamet juhib ka järgmiseid järelejäänud programme ja meetmeid: rahvatervise programm 2008-2013, tarbijakaitse programm 2007-2013, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004, otsusega C(2012) 1548 ja määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1025/2012 reguleeritava viimase Euroopa tarbijate huvisid standardimisprotsessis kaitsva organisatsiooniga ANEC sõlmitud tegevustoetuse leping. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet juhib ka järgmiseid järelejäänud programme ja meetmeid: rahvatervise programm 2008-2013, tarbijakaitse programm 2007-2013, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004, otsusega C(2012) 1548 ja määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1025/2012 reguleeritava viimase Euroopa tarbijate huvisid standardimisprotsessis kaitsva organisatsiooniga ANEC sõlmitud tegevustoetuse leping.

| — | Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL, 17. detsember 2013, asutati Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea), mis asendab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (muudetud), 17. detsember 2014, on Chafea seejärel nimetatud ümber Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametiks . |
| --- | --- |

—

Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL, 17. detsember 2013, asutati Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea), mis asendab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (muudetud), 17. detsember 2014, on Chafea seejärel nimetatud ümber Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametiks .

| — | Sellest tulenevalt käsitletakse käesolevas lisas igasugust viidet Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile (EAHC) ka viitena äsja asutatud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (Chafea), mis on alates 1. jaanuarist 2015 EAHC õigusjärglane. |
| --- | --- |

—

Sellest tulenevalt käsitletakse käesolevas lisas igasugust viidet Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile (EAHC) ka viitena äsja asutatud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (Chafea), mis on alates 1. jaanuarist 2015 EAHC õigusjärglane.

Ülesanded

Vastavalt oma asutamismäärusele ja delegeerimisaktile, mida on viimati muudetud 17. ja 19. detsembril 2014, vastutab rakendusamet järgmiste programmiga seonduvate ülesannete eest:

| a) | programmi rakendusülesanded:






  i) | programmi rakendamise mõne etapi või kõigi etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi või kõikide faaside juhtimine järgmiste programmide puhul: tarbijakaitseprogramm 2014-2020, rahvatervise programm 2014-2020, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004 ja otsusega C(2014) 1269 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1144/2014 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides; samuti rahvatervise programm 2008-2013, tarbijakaitse programm 2007-2013, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004, määrusega (EÜ) nr 1905/2006 ja otsusega C(2012) 1548 ja hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1025/2012 reguleeritava organisatsiooniga ANEC sõlmitud tegevustoetuse lepingu haldamine. Sellega seoses vastutab rakendusamet projektide järelevalve eest, vajalike kontrollide tegemise ja tagasinõude menetluste eest ning eelarve täitmise ülesannete eest tulude ja kulude osas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 mõistes, eelkõige:






  — | toetuste määramine ja sellest tulenevate lepingute või otsuste haldamine, sh toetuste andmise menetluste alustamiseks ja lõpetamiseks vajalikud tegevused; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

programmi rakendusülesanded:

i)

programmi rakendamise mõne etapi või kõigi etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi või kõikide faaside juhtimine järgmiste programmide puhul: tarbijakaitseprogramm 2014-2020, rahvatervise programm 2014-2020, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004 ja otsusega C(2014) 1269 hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1144/2014 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides; samuti rahvatervise programm 2008-2013, tarbijakaitse programm 2007-2013, direktiiviga 2000/29/EÜ, määrusega (EÜ) nr 882/2004, määrusega (EÜ) nr 1905/2006 ja otsusega C(2012) 1548 ja hõlmatud toiduohutusalase koolituse meetmed ning määrusega (EL) nr 1025/2012 reguleeritava organisatsiooniga ANEC sõlmitud tegevustoetuse lepingu haldamine. Sellega seoses vastutab rakendusamet projektide järelevalve eest, vajalike kontrollide tegemise ja tagasinõude menetluste eest ning eelarve täitmise ülesannete eest tulude ja kulude osas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 mõistes, eelkõige:

—

toetuste määramine ja sellest tulenevate lepingute või otsuste haldamine, sh toetuste andmise menetluste alustamiseks ja lõpetamiseks vajalikud tegevused;

| — | riigihankemenetluste lõpule viimine ja sellest tulenevate lepingute haldamine, sh riigihankemenetluste alustamiseks ja lõpetamiseks vajalikud tegevused; |
| --- | --- |

—

riigihankemenetluste lõpule viimine ja sellest tulenevate lepingute haldamine, sh riigihankemenetluste alustamiseks ja lõpetamiseks vajalikud tegevused;

| — | kõik vajalikud tegevused konkursside käivitamiseks ja auhindade väljastamiseks vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tegevused konkursside käivitamiseks ja auhindade väljastamiseks vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012;

| ii) | seoses põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides vastavalt määrusele (EL) nr 1144/2014 on rakendusamet lihtsate programmide puhul vastutav järgmiste rakendusülesannete eest:






  — | töökavades määratletud projektikonkursside ettevalmistamine ja avaldamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

seoses põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete rakendamisega siseturul ja kolmandates riikides vastavalt määrusele (EL) nr 1144/2014 on rakendusamet lihtsate programmide puhul vastutav järgmiste rakendusülesannete eest:

—

töökavades määratletud projektikonkursside ettevalmistamine ja avaldamine;

| — | teabedokumentide ettevalmistamine potentsiaalsete toetusesaajate jaoks; |
| --- | --- |

—

teabedokumentide ettevalmistamine potentsiaalsete toetusesaajate jaoks;

| — | taotluste hindamise ettevalmistamine, sh eksperthindajate valimine; |
| --- | --- |

—

taotluste hindamise ettevalmistamine, sh eksperthindajate valimine;

| — | taotluste vastuvõtt ja nende toetuskõlblikkuse kontrollimine; |
| --- | --- |

—

taotluste vastuvõtt ja nende toetuskõlblikkuse kontrollimine;

| — | kontrollimine välistamiskriteeriumide alusel ja taotluste hindamine; |
| --- | --- |

—

kontrollimine välistamiskriteeriumide alusel ja taotluste hindamine;

| — | teabe andmine tagasilükatud ja edukatele taotlejatele. |
| --- | --- |

—

teabe andmine tagasilükatud ja edukatele taotlejatele.

| b) | programmi rakendamise toetamine, eelkõige:






  — | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata liidu programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste Euroopa Liidu, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonide programmidega; |
| --- | --- | --- |

b)

programmi rakendamise toetamine, eelkõige:

—

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata liidu programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste Euroopa Liidu, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonide programmidega;

| — | abi osutamine programmimõju hindamisele ja meetmete tegeliku turumõju seire; |
| --- | --- |

—

abi osutamine programmimõju hindamisele ja meetmete tegeliku turumõju seire;

| — | võrgustiku haldamine ja suunamine, eelkõige sihtrühma silmas pidades (toetusesaajad, projektid, osalejad); |
| --- | --- |

—

võrgustiku haldamine ja suunamine, eelkõige sihtrühma silmas pidades (toetusesaajad, projektid, osalejad);

| — | kohtumiste, seminaride või ettekannete korraldamine, koolituse organiseerimine, komisjoni põllumajandustoodete alaste teavitus- ja müügiedenduskampaaniate korraldamine; |
| --- | --- |

—

kohtumiste, seminaride või ettekannete korraldamine, koolituse organiseerimine, komisjoni põllumajandustoodete alaste teavitus- ja müügiedenduskampaaniate korraldamine;

| — | panustamine uuringutesse ja hindamistesse, eelkõige programmi rakendamise iga-aastased või vahehindamised; |
| --- | --- |

—

panustamine uuringutesse ja hindamistesse, eelkõige programmi rakendamise iga-aastased või vahehindamised;

| — | soovituste koostamine komisjonile seoses programmi rakendamise ja selle edasise arenguga; |
| --- | --- |

—

soovituste koostamine komisjonile seoses programmi rakendamise ja selle edasise arenguga;

| — | teabetegevuste kavandamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

teabetegevuste kavandamine ja rakendamine;

| — | üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine; |
| --- | --- |

—

üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine;

| — | osalemine töökavade ja finantsotsuste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

—

osalemine töökavade ja finantsotsuste ettevalmistamisel.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta täitevasutuse halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Rakendusameti 2014. aasta lõplik halduseelarve oli 7,25(7,23) miljonit eurot.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Seisuga 31. detsember 2014 töötas rakendusametis 48 (50) töötajat, sh 12 (11) ajutise lepinguga töötajat ja 38 (38) lepingulist töötajat.

2014. aastal pakutud tooted ja teenused

| 1. | Rahvatervise programmi 2003–2008 raames antud perioodi 2005-2007 toetuste lõpetamine, järelevalve (sh lõppmakse tegemine) mitmetele teise rahvatervise programmi 2008-2013 raames antud perioodi 2008-2012 aasta toetuste üle, 2013. aasta projektikonkursi reservnimekirja kantud taotluste peetud läbirääkimiste edukas lõpetamine, 2014. aasta projektikonkursi uute IT vahendite rakendamise haldamine ja 2014. aasta töökava raames arvukate teenuselepingute sõlmimine, 2013. aasta projektikonkursi, 2008. aasta projektikonkursside ning tarbijakaitse programmi 2007–2013, hankemenetluste raames sõlmitud lepingute ja antud toetuste haldamine, toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta hankemenetluste raames sõlmitud projektilepingute haldamine. |
| --- | --- |

1.

Rahvatervise programmi 2003–2008 raames antud perioodi 2005-2007 toetuste lõpetamine, järelevalve (sh lõppmakse tegemine) mitmetele teise rahvatervise programmi 2008-2013 raames antud perioodi 2008-2012 aasta toetuste üle, 2013. aasta projektikonkursi reservnimekirja kantud taotluste peetud läbirääkimiste edukas lõpetamine, 2014. aasta projektikonkursi uute IT vahendite rakendamise haldamine ja 2014. aasta töökava raames arvukate teenuselepingute sõlmimine, 2013. aasta projektikonkursi, 2008. aasta projektikonkursside ning tarbijakaitse programmi 2007–2013, hankemenetluste raames sõlmitud lepingute ja antud toetuste haldamine, toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta hankemenetluste raames sõlmitud projektilepingute haldamine.

| 2. | Tervisealane tööprogramm






  — | 2014. aasta konkursikutse avaldati 6. juunil 2014 ning kandideerida sai kuni 25. septembrini 2014. Kutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (1) ning Chafea (2) ja Europa (3) veebisaitidel. |
| --- | --- | --- |

2.

Tervisealane tööprogramm

—

2014. aasta konkursikutse avaldati 6. juunil 2014 ning kandideerida sai kuni 25. septembrini 2014. Kutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (1) ning Chafea (2) ja Europa (3) veebisaitidel.

| — | Projektiettepanekud: 50-st tehniliselt hinnatud projektiettepanekust 12 puhul (27,2 %) soovitati ELi kaasrahastamist (reservnimekiri välja arvatud) kokku 1 1 5 67  617 euro ulatuses. Konkursikutsete hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla aga alles 2015. aasta esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

—

Projektiettepanekud: 50-st tehniliselt hinnatud projektiettepanekust 12 puhul (27,2 %) soovitati ELi kaasrahastamist (reservnimekiri välja arvatud) kokku 1 1 5 67  617 euro ulatuses. Konkursikutsete hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla aga alles 2015. aasta esimeses kvartalis.

| — | Tegevustoetuse ettepanekud: 40-st tehniliselt hinnatud tegevustoetuse ettepanekust soovitati rahastamist 14 puhul, sh nii partnerluse raamlepingud kui vastavad spetsiaalsed toetuslepingud (28,6 %). Konkursikutsete hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla aga alles 2015. aasta esimeses kvartalis. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa on kokku 4 7 17  062 eurot. |
| --- | --- |

—

Tegevustoetuse ettepanekud: 40-st tehniliselt hinnatud tegevustoetuse ettepanekust soovitati rahastamist 14 puhul, sh nii partnerluse raamlepingud kui vastavad spetsiaalsed toetuslepingud (28,6 %). Konkursikutsete hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla aga alles 2015. aasta esimeses kvartalis. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa on kokku 4 7 17  062 eurot.

| — | Ühismeetmed: ühismeetmete alane läbirääkimismenetlus käivitati 7. novembril 2014, tähtajaks määrati 29. jaanuar 2015. Kõik 8 ühismeedet saavad tõenäoliselt kaasrahastust, kuid 2014. aasta töökava hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla alles 2015. aasta esimeses kvartalis. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa on töökava kohaselt 1 8 5 93  000 eurot. |
| --- | --- |

—

Ühismeetmed: ühismeetmete alane läbirääkimismenetlus käivitati 7. novembril 2014, tähtajaks määrati 29. jaanuar 2015. Kõik 8 ühismeedet saavad tõenäoliselt kaasrahastust, kuid 2014. aasta töökava hilise avaldamise tõttu kirjutatakse vastavatele toetuslepingutele alla alles 2015. aasta esimeses kvartalis. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa on töökava kohaselt 1 8 5 93  000 eurot.

| — | Koostati projektide reservnimekiri, mis hõlmas nelja projektiettepanekut, millele soovitati ELi kaasrahastamist kokku 3 9 34  352 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Koostati projektide reservnimekiri, mis hõlmas nelja projektiettepanekut, millele soovitati ELi kaasrahastamist kokku 3 9 34  352 euro ulatuses.

| — | Käivitati 31 hankemenetlust, millest 6 olid avatud hankemenetlused ja ülejäänud taotlused teenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

—

Käivitati 31 hankemenetlust, millest 6 olid avatud hankemenetlused ja ülejäänud taotlused teenuste osutamiseks.

| 3. | Tarbijakaitse tööprogramm






  — | 2014. aastal käivitas rakendusamet, kellele oli usaldatud (iga-aastase) tarbijakaitse tööprogrammi teatud osade rakendamine, 2 projektikonkurssi, kaks kutset projektide esitamiseks ja 13 hankemenetlust (mis hõlmasid avatud hankemenetlusi, madala maksumusega lepinguid ja taotlusi teenuste osutamiseks/tellimusi). |
| --- | --- | --- |

3.

Tarbijakaitse tööprogramm

—

2014. aastal käivitas rakendusamet, kellele oli usaldatud (iga-aastase) tarbijakaitse tööprogrammi teatud osade rakendamine, 2 projektikonkurssi, kaks kutset projektide esitamiseks ja 13 hankemenetlust (mis hõlmasid avatud hankemenetlusi, madala maksumusega lepinguid ja taotlusi teenuste osutamiseks/tellimusi).

| — | Rakendusamet eraldas 60 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi pädevate asutuste täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ja määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet eraldas 60 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi pädevate asutuste täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ja määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle.

| — | Toetus eraldati ka üldise tooteohutuse direktiiviga seotud ühismeetmete rakendamiseks; selle toetuse eesmärk oli vahetada ja rakendada osalevate liikmesriikide pädevate asutuste parimaid tavasid ning parandada piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

—

Toetus eraldati ka üldise tooteohutuse direktiiviga seotud ühismeetmete rakendamiseks; selle toetuse eesmärk oli vahetada ja rakendada osalevate liikmesriikide pädevate asutuste parimaid tavasid ning parandada piiriülest koostööd.

| — | Pärast Horvaatia ühinemist ELiga kirjutas rakendusamet alla kahele lepingule tarbijate õiguste alase teavituskampaania korraldamiseks Horvaatias. Kampaania eesmärk oli teavitada Horvaatia elanikke nende uutest tarbijate õigustest ELi kodanikena. |
| --- | --- |

—

Pärast Horvaatia ühinemist ELiga kirjutas rakendusamet alla kahele lepingule tarbijate õiguste alase teavituskampaania korraldamiseks Horvaatias. Kampaania eesmärk oli teavitada Horvaatia elanikke nende uutest tarbijate õigustest ELi kodanikena.

| — | Rakendusamet käivitas menetlused kolme-aastase partnerluse raamlepingu (2015-2017) ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC) sõlmitud spetsiaalse toetuslepingu (2015) lõpetamiseks. Uus menetlus peaks tagama suurema stabiilsuse, strateegilise planeerimise ja tõhususe ECC-võrgustiku toetuste haldamisel. Rakendusamet haldas esimest etappi teenuslepingust toetusmehhanismi loomiseks ECC-võrgustikule, et parandada selle nähtavust ning Euroopa tarbijakeskuste ühise töö mõju. Teenuse osa on kvaliteedistandardite väljatöötamine, mis aitab tarbijakeskusel mõõta tulemusi, võrreldes neid eelnevalt kindlaks määratud näitajatega. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet käivitas menetlused kolme-aastase partnerluse raamlepingu (2015-2017) ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC) sõlmitud spetsiaalse toetuslepingu (2015) lõpetamiseks. Uus menetlus peaks tagama suurema stabiilsuse, strateegilise planeerimise ja tõhususe ECC-võrgustiku toetuste haldamisel. Rakendusamet haldas esimest etappi teenuslepingust toetusmehhanismi loomiseks ECC-võrgustikule, et parandada selle nähtavust ning Euroopa tarbijakeskuste ühise töö mõju. Teenuse osa on kvaliteedistandardite väljatöötamine, mis aitab tarbijakeskusel mõõta tulemusi, võrreldes neid eelnevalt kindlaks määratud näitajatega.

| — | Selleks, et jätkata kaupade või teenuste ostmisega seoses tarbijatel tekkida võivate probleemide analüüsi, käivitas rakendusamet mitu tarbimisalast uuringut ja turu-uuringut, mis annavad vastuse paljudele küsimustele seoses turgude toimimisega tarbija seisukohast mitmes valdkonnas, nagu kindlustus, toiduainete valik ja söömisharjumused, tagatised ja digitaalse ühtse turu piiriülesed takistused. Käivitati turu järelevalve uuring, mis hõlmas 42 eri turgu. |
| --- | --- |

—

Selleks, et jätkata kaupade või teenuste ostmisega seoses tarbijatel tekkida võivate probleemide analüüsi, käivitas rakendusamet mitu tarbimisalast uuringut ja turu-uuringut, mis annavad vastuse paljudele küsimustele seoses turgude toimimisega tarbija seisukohast mitmes valdkonnas, nagu kindlustus, toiduainete valik ja söömisharjumused, tagatised ja digitaalse ühtse turu piiriülesed takistused. Käivitati turu järelevalve uuring, mis hõlmas 42 eri turgu.

| — | Tooteohutuse valdkonnas viidi lõpule hankemenetlus redelite ohutuse uurimiseks. |
| --- | --- |

—

Tooteohutuse valdkonnas viidi lõpule hankemenetlus redelite ohutuse uurimiseks.

| — | Tarbijakaitsealase koostöö vallas käivitas rakendusamet hankemenetluse turu-uuringu läbiviimiseks, mille eesmärk oli koguda andmeid ja koostada analüüs ELi tarbijaid eksitavate „tasuta” prooviperioodide ja tellimislõksude kohta. |
| --- | --- |

—

Tarbijakaitsealase koostöö vallas käivitas rakendusamet hankemenetluse turu-uuringu läbiviimiseks, mille eesmärk oli koguda andmeid ja koostada analüüs ELi tarbijaid eksitavate „tasuta” prooviperioodide ja tellimislõksude kohta.

| — | 2014. aastal käivitas rakendusamet menetlused nelja-aastase partnerluse raamlepingu (2015-2018) ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC) sõlmitud spetsiaalse toetuslepingu lõpetamiseks. BEUCi kaasrahastamine aitab kaasa Euroopa tarbijate huvide edendamisele ELi poliitikakujundamise protsessis kaupade ja teenuste kasutajatena. |
| --- | --- |

—

2014. aastal käivitas rakendusamet menetlused nelja-aastase partnerluse raamlepingu (2015-2018) ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC) sõlmitud spetsiaalse toetuslepingu lõpetamiseks. BEUCi kaasrahastamine aitab kaasa Euroopa tarbijate huvide edendamisele ELi poliitikakujundamise protsessis kaupade ja teenuste kasutajatena.

| — | Käivitati mitu hankemenetlust, et rakendada Consumer Champion (uus suutlikkuse arendamise algatus tarbimisvaldkonna asjatundjatele) ning Consumer Classroom (tarbimisalase hariduse interaktiivne veebipõhine platvorm keskkooliõpetajatele). |
| --- | --- |

—

Käivitati mitu hankemenetlust, et rakendada Consumer Champion (uus suutlikkuse arendamise algatus tarbimisvaldkonna asjatundjatele) ning Consumer Classroom (tarbimisalase hariduse interaktiivne veebipõhine platvorm keskkooliõpetajatele).

| 4. | Tööprogramm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”






  — | Rakendusamet käivitas 5 hankemenetlust avatud projektikonkursside näol, mille eesmärk oli korraldada koolitusi ELi liikmesriikide, kandidaatriikide, Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide ja EFTA ametiasutuste töötajatele, kes on seotud ametliku kontrollitegevusega. |
| --- | --- | --- |

4.

Tööprogramm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”

—

Rakendusamet käivitas 5 hankemenetlust avatud projektikonkursside näol, mille eesmärk oli korraldada koolitusi ELi liikmesriikide, kandidaatriikide, Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide ja EFTA ametiasutuste töötajatele, kes on seotud ametliku kontrollitegevusega.

| — | Koolituse eesmärk on hoida ametnikke kursis ELi toidualaste õigusaktide kõikide aspektidega ning tagada, et kõikides liikmesriikides tehakse kontrolle ühtlustatumalt, objektiivsemalt ja asjakohasemalt. Koolitused hõlmavad mitmeid õigusakte, alates loomatervishoiust taimeterviseni ning toiduhügieeni ja kontrollini. |
| --- | --- |

—

Koolituse eesmärk on hoida ametnikke kursis ELi toidualaste õigusaktide kõikide aspektidega ning tagada, et kõikides liikmesriikides tehakse kontrolle ühtlustatumalt, objektiivsemalt ja asjakohasemalt. Koolitused hõlmavad mitmeid õigusakte, alates loomatervishoiust taimeterviseni ning toiduhügieeni ja kontrollini.

| — | Viie alates 2012. aastast jõus oleva lepingu puhul läks rakendusamet esimesest etapist üle teisele, et pakkuda koolitust 11 teemal. Avaldati ka kaks spetsiaalset taotlust teenuste osutamiseks, et korraldada teine konverents „Võitlus toiduga seotud kuritegevuse vastu” ning võimaldada algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” osaleda 2015. aasta Milano maailmanäituse tegevustes. |
| --- | --- |

—

Viie alates 2012. aastast jõus oleva lepingu puhul läks rakendusamet esimesest etapist üle teisele, et pakkuda koolitust 11 teemal. Avaldati ka kaks spetsiaalset taotlust teenuste osutamiseks, et korraldada teine konverents „Võitlus toiduga seotud kuritegevuse vastu” ning võimaldada algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” osaleda 2015. aasta Milano maailmanäituse tegevustes.

| — | Arengu ja koostöö peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi eelarvest rahastatava „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” programmi abil jätkati täiendkoolituste korraldamist kolmandates riikides, eelkõige arengumaades. Nende meetmete eesmärk on tutvustada toidukontrolliga seotud kolmandate riikide ametnikele kohaldatavaid ELi standardeid ja impordinõudeid. |
| --- | --- |

—

Arengu ja koostöö peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi eelarvest rahastatava „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” programmi abil jätkati täiendkoolituste korraldamist kolmandates riikides, eelkõige arengumaades. Nende meetmete eesmärk on tutvustada toidukontrolliga seotud kolmandate riikide ametnikele kohaldatavaid ELi standardeid ja impordinõudeid.

| — | 2014. aastal saavutas algatus „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” aastast osalejate arvu silmas pidades algselt kavandatud eesmärgi, liikmesriikidest osales pidevalt kokku ligi 6  000 inimest. Saavutati eesmärgiks võetud osalejate 85-protsendiline rahulolu määr ning enam kui 90 % osalejatest hindas saadud teavet kasulikuks. |
| --- | --- |

—

2014. aastal saavutas algatus „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” aastast osalejate arvu silmas pidades algselt kavandatud eesmärgi, liikmesriikidest osales pidevalt kokku ligi 6  000 inimest. Saavutati eesmärgiks võetud osalejate 85-protsendiline rahulolu määr ning enam kui 90 % osalejatest hindas saadud teavet kasulikuks.

---

(1)  ELT C 171,6.6.2014, lk 10.

(2)  http://ec.europa.eu/chafea/health/projects.html ja http://ec.europa.eu/chafea/health/grants.html

(3)  http://ec.europa.eu/health/programme/how_does_it_work/call_for_proposals/index_en.htm

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Amet on kontrollikoja märkustega nõus. Amet püüab varajase planeerimise ja lepingute hoolika jälgimise abil jätkuvalt vähendada III jaotise (ameti tegevusega seotud kulud) summade ülekandmist. |
| --- | --- |

11.

Amet on kontrollikoja märkustega nõus. Amet püüab varajase planeerimise ja lepingute hoolika jälgimise abil jätkuvalt vähendada III jaotise (ameti tegevusega seotud kulud) summade ülekandmist.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/67

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/08)

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet” või „CPVO”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2). |
| --- | --- |

1.

Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet” või „CPVO”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Enamiku maksete tegemiseks kasutab amet elektroonilisi pangakanaleid. Peaarvepidaja või üks tema kahest asetäitjast allkirjastab maksed elektrooniliselt. Protsessi käigus ei nõuta teise inimese allkirja – ameti jaoks kujutab see endast finantsriski. |
| --- | --- |

11.

Enamiku maksete tegemiseks kasutab amet elektroonilisi pangakanaleid. Peaarvepidaja või üks tema kahest asetäitjast allkirjastab maksed elektrooniliselt. Protsessi käigus ei nõuta teise inimese allkirja – ameti jaoks kujutab see endast finantsriski.

MUU KOMMENTAAR

| 12. | Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel. |
| --- | --- |

12.

Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

4

(5)  Ameti finantsmääruse artiklid 38–42.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Ameti finantsmääruse artiklid 87–92.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise jaoks vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju. | Lõpetatud |
| 2012 | Värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: alati ei kasutatud koefitsiente ja lävendeid, erinevate värbamismenetluste puhul ei rakendatud ühtset hindamismeetodit ning vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. | Lõpetatud |
| 2013 | Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli madal (86 % ehk 1 2 7 55  144 eurot) ja tühistamiste määr kõrge. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et III jaotise tulud ja nendega seotud kulud sõltuvad suurel määral sordi kaitse alla võtmise kohta esitatud taotluste arvust, mida on raske täpselt prognoosida. Eelarve kavandamist ja järelevalvet saab aga veelgi parandada (eelkõige puudutab see II jaotises kajastatavaid halduskulusid). | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise jaoks vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju.

Lõpetatud

2012

Värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: alati ei kasutatud koefitsiente ja lävendeid, erinevate värbamismenetluste puhul ei rakendatud ühtset hindamismeetodit ning vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta.

Lõpetatud

2013

Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli madal (86 % ehk 1 2 7 55  144 eurot) ja tühistamiste määr kõrge. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et III jaotise tulud ja nendega seotud kulud sõltuvad suurel määral sordi kaitse alla võtmise kohta esitatud taotluste arvust, mida on raske täpselt prognoosida. Eelarve kavandamist ja järelevalvet saab aga veelgi parandada (eelkõige puudutab see II jaotises kajastatavaid halduskulusid).

Ei kohaldata

---

II LISA

Ühenduse Sordiamet (Angers)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36) | Kaupade vaba liikumine

  Sellised keelud või piirangud [tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks] ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010–2015) | Eesmärgid

  Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.
  Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

  Ülesanded







  — | teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36)

Kaupade vaba liikumine

Sellised keelud või piirangud [tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks] ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010–2015)

Eesmärgid

Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.

Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

Ülesanded

—

teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta;

| — | teha otsuseid vastuväidete kohta; |
| --- | --- |

—

teha otsuseid vastuväidete kohta;

| — | teha otsuseid kaebuste kohta; |
| --- | --- |

—

teha otsuseid kaebuste kohta;

| — | teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

—

teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta.

Juhtimine

Juhataja

Juhib ametit. Nõukogu nimetab juhataja ametisse kandidaatide nimekirja alusel, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

Haldusnõukogu

Teeb järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.

Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

Komisjon kontrollib juhataja nende toimingute seaduslikkust, mille suhtes Euroopa Liidu õigusaktides ei nähta ette mingit seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning haldusnõukogu toiminguid, mis on seotud ameti eelarvega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav asutus

Haldusnõukogu.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

14,7 (14,8) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 47 (48)

Täidetud ametikohad: 45 (45)

Töötajate arv kokku: 45 (45), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus 28,5 (28,5) |
| --- | --- |

—

põhitegevus 28,5 (28,5)

| — | haldusülesanded 16,5 (16,5) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded 16,5 (16,5)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Esitatud taotluste arv: 3  626(3  297)

Kaitse alla võetud sortide arv: 2  684(2  706)

Kehtivaid liidu sordikaitseid 31. detsembri 2014. aasta seisuga: 22  554(21  576)

Sordikaitsega seotud rahvusvaheline koostöö:

| — | sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine; |
| --- | --- |

—

sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine;

| — | kontaktid ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6). |
| --- | --- |

—

kontaktid ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6).

---

(1)  Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit (Union pour la Protection des Obtentions végétales).

(2)  Sugutu paljundamisega toodetud dekoratiivtaimede ja puuviljade tootjate rahvusvaheline ühendus.

(3)  Euroopa seemneühing.

(4)  Aafrika Intellektuaalomandi Organisatsioon (Organisation africaine de la Propriété intellectuelle).

(5)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon.

(6)  Jaapani põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kõik ameti maksed tehakse heakskiidetud elektroonilise töövoo alusel. Eeskirjades ei sätestata teise isiku allkirja vajadust, et saata elektroonilisi maksefaile, samuti on kõikide pangatehingute jaoks kehtestatud märkimisväärsed riske maandavad kontrollid. Iga elektrooniliste maksete jaoks faile saatev isik annab lisaks isikut tõendava allkirja. |
| --- | --- |

11.

Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Kõik ameti maksed tehakse heakskiidetud elektroonilise töövoo alusel. Eeskirjades ei sätestata teise isiku allkirja vajadust, et saata elektroonilisi maksefaile, samuti on kõikide pangatehingute jaoks kehtestatud märkimisväärsed riske maandavad kontrollid. Iga elektrooniliste maksete jaoks faile saatev isik annab lisaks isikut tõendava allkirja.

| 12. | Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja kinnitab, et on võetud kõik vajalikud meetmed, et asukohariik allkirjastaks tegevuskoha lepingu. |
| --- | --- |

12.

Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja kinnitab, et on võetud kõik vajalikud meetmed, et asukohariik allkirjastaks tegevuskoha lepingu.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/73

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

(2015/C 409/09)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli kõrge – 98 % (2013. aastal 97 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge (56 % ehk 3,2 miljonit eurot) ka III jaotises (täitevasutuse tegevuse toetamine) (8). See tulenes 2014. aastal osutatud, kuid aasta lõpu seisuga veel tasumata IT-teenustest (1,2 miljonit eurot), käimasolevatest projektiaudititest (1 miljon eurot) ja täitevasutuse poolt hallatavate uute programmidega seotud teabevahetusest, väljaannetest ja tõlketeenustest (0,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli kõrge – 98 % (2013. aastal 97 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge (56 % ehk 3,2 miljonit eurot) ka III jaotises (täitevasutuse tegevuse toetamine) (8). See tulenes 2014. aastal osutatud, kuid aasta lõpu seisuga veel tasumata IT-teenustest (1,2 miljonit eurot), käimasolevatest projektiaudititest (1 miljon eurot) ja täitevasutuse poolt hallatavate uute programmidega seotud teabevahetusest, väljaannetest ja tõlketeenustest (0,9 miljonit eurot).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 26.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

(8)  Täitevasutuse eelarve ümberstruktureerimise tulemusel lisandus 2014. aastal III jaotis „täitevasutuse tegevuse toetamine”.

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (97 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (25 %), see tulenes põhiliselt 2013. aastal tellitud ja osaliselt osutatud/tarnitud IT teenustest ja seadmetest, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid esitatud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid). | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (97 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (25 %), see tulenes põhiliselt 2013. aastal tellitud ja osaliselt osutatud/tarnitud IT teenustest ja seadmetest, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid esitatud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid).

Ei kohaldata

---

II LISA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1) | Teabe kogumine

  Teabe kogumine Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.
  Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.
  Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.
  Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. |
| --- | --- |
| Täitevasutuse pädevus


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003; komisjoni otsus 2013/776/EL, mida on muudetud otsusega 2009/336/EÜ; komisjoni otsus C(2013) 9189, mida on muudetud otsusega C(2014) 4048) | Eesmärgid

  Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmeid meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda, humanitaarabi ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.
  Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.
  Täitevasutus vastutab mitme programmi teatavate tegevuslõikude juhtimise eest – nendeks on näiteks „Erasmus+”, „Loov Euroopa”, „Kodanike Euroopa” ja ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu toetust, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

  Ülesanded







  — | Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1)

Teabe kogumine

Teabe kogumine Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.

Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

Täitevasutuse pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003; komisjoni otsus 2013/776/EL, mida on muudetud otsusega 2009/336/EÜ; komisjoni otsus C(2013) 9189, mida on muudetud otsusega C(2014) 4048)

Eesmärgid

Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmeid meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda, humanitaarabi ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.

Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.

Täitevasutus vastutab mitme programmi teatavate tegevuslõikude juhtimise eest – nendeks on näiteks „Erasmus+”, „Loov Euroopa”, „Kodanike Euroopa” ja ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu toetust, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded

—

Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele.

| — | Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud.

| — | Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine ja noorte paremaks mõistmiseks mõeldud tegevuse elluviimine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine ja noorte paremaks mõistmiseks mõeldud tegevuse elluviimine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosseis

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest.

Ülesanded

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta täitevasutuse halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseauditi üksus.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

Täitevasutuse 2014. aasta halduseelarve oli 47 (51) miljonit eurot (rahastatakse 100 % ulatuses Euroopa Liidu üldeelarvest).

Täitevasutus haldas 693 miljoni euro suurust summat, mis sisaldab 90 miljonit eurot automaatselt üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute (C8) vahendeid (kokku 850 miljonit
   (1)
  ), mis olid seotud komisjoni poolt täitevasutusele delegeeritud programmide ja projektidega.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

ametikohtade loetelus 108 (105) ajutise teenistuja ametikohta,

millest täidetud 101 (99)

350 (348) lepingulist ametikohta,

millest täidetud 336 (336)

Töötajate arv kokku: 437 (435), kes jaotuvad tegevuste kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus: 358 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 358

| — | haldusülesanded: 79 |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 79

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Teavitustöö

| — | Ligikaudu 120 täitevasutuse töötajat võttis osa liikmesriikide ametite/struktuuride korraldatud teabepäevadest ja mitmest muust teabeüritusest Brüsselis, ajakohastas andmebaasi VALOR (2) projektitulemustega, korraldas üritusi koos vastutavate peadirektoraatidega. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 120 täitevasutuse töötajat võttis osa liikmesriikide ametite/struktuuride korraldatud teabepäevadest ja mitmest muust teabeüritusest Brüsselis, ajakohastas andmebaasi VALOR (2) projektitulemustega, korraldas üritusi koos vastutavate peadirektoraatidega.

| — | Brüsselis organiseeriti uute projektikoordinaatorite ja partnerite jaoks 12 projektide avakoosolekut. |
| --- | --- |

—

Brüsselis organiseeriti uute projektikoordinaatorite ja partnerite jaoks 12 projektide avakoosolekut.

| — | Erinevates kohtades peeti temaatilisi klastrikohtumisi ja koosolekuid projektikoordinaatoritega. |
| --- | --- |

—

Erinevates kohtades peeti temaatilisi klastrikohtumisi ja koosolekuid projektikoordinaatoritega.

Valikumenetlused

| — | Käivitati 13 projektikonkurssi ja neli hankemenetlust. |
| --- | --- |

—

Käivitati 13 projektikonkurssi ja neli hankemenetlust.

| — | Ligikaudu 10  000 laekunud taotluse haldamine. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 10  000 laekunud taotluse haldamine.

| — | Ligikaudu 4  000 projekti ja 550 Erasmuse ülikooliharta valimine. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 4  000 projekti ja 550 Erasmuse ülikooliharta valimine.

Kontrollkülastused

| — | Projektides osalejatega korraldati üle 386 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida 440 projekti elluviimist. |
| --- | --- |

—

Projektides osalejatega korraldati üle 386 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida 440 projekti elluviimist.

Lihtsustamismeetmed

| — | Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 86 % kõigist taotlustest. |
| --- | --- |

—

Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 86 % kõigist taotlustest.

| — | Laiendati mõne meetme puhul kasutatavat lepingute lihtsustatud sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused). |
| --- | --- |

—

Laiendati mõne meetme puhul kasutatavat lepingute lihtsustatud sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused).

| — | Kindlasummaliste toetuste meetodit arendati edasi ning selle kasutamist laiendati suuremale hulgale meetmetele. |
| --- | --- |

—

Kindlasummaliste toetuste meetodit arendati edasi ning selle kasutamist laiendati suuremale hulgale meetmetele.

| — | Meetmete hindamiseks kasutati suuremal määral ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist. |
| --- | --- |

—

Meetmete hindamiseks kasutati suuremal määral ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist.

| — | Finantsaruandluse lihtsustamiseks töötati välja auditisertifikaadid, mis järk-järgult kasutusele võetakse. |
| --- | --- |

—

Finantsaruandluse lihtsustamiseks töötati välja auditisertifikaadid, mis järk-järgult kasutusele võetakse.

| — | Toetusesaajatele antavate suuniste parandamiseks valmis ja võeti kasutusele finantsteavet sisaldav infopakett. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajatele antavate suuniste parandamiseks valmis ja võeti kasutusele finantsteavet sisaldav infopakett.

Koostöö vastutavate peadirektoraatidega

| — | Korraldati kolm juhtkomitee koosolekut ja neli kirjalikku menetlust edasiste otsuste vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

—

Korraldati kolm juhtkomitee koosolekut ja neli kirjalikku menetlust edasiste otsuste vastuvõtmiseks.

| — | Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm/neli koosolekut aastas). |
| --- | --- |

—

Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm/neli koosolekut aastas).

| — | Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna käivitamisel. |
| --- | --- |

—

Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna käivitamisel.

| — | Vastava taotluse korral komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine. |
| --- | --- |

—

Vastava taotluse korral komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine.

| — | Tihe koostöö vastutavate peadirektoraatidega perioodi 2014–2020 uute programmide käivitamisel. |
| --- | --- |

—

Tihe koostöö vastutavate peadirektoraatidega perioodi 2014–2020 uute programmide käivitamisel.

Poliitikaalane tugi

| — | Hariduse valdkonna poliitika toetamiseks mõeldud Eurydice võrgustiku pidev haldamine; võrgustiku tegevust on laiendatud ka noorsoo-valdkonnale. |
| --- | --- |

—

Hariduse valdkonna poliitika toetamiseks mõeldud Eurydice võrgustiku pidev haldamine; võrgustiku tegevust on laiendatud ka noorsoo-valdkonnale.

| — | Eurydice osakonna koostatud mitmed aruanded. |
| --- | --- |

—

Eurydice osakonna koostatud mitmed aruanded.

Auditid

2014. aastal viidi ellu 115 auditi tulemused.

Lepingud ja projektid:

Sõlmiti 6  664 lepingut, suleti 4  972 projekti.

Mandaat

| — | Uute programmide haldamiseks laiendati 2014. aastal täitevasutuse mandaati. Komisjon kiitis laiendatud mandaadi heaks, et võimaldada täitevasutusel hallata 4. rubriigi vahendeid. |
| --- | --- |

—

Uute programmide haldamiseks laiendati 2014. aastal täitevasutuse mandaati. Komisjon kiitis laiendatud mandaadi heaks, et võimaldada täitevasutusel hallata 4. rubriigi vahendeid.

---

(1)  Millele lisandub 11 miljonit eurot, mis hõlmavad C4 (üle kantud sihtotstarbeline sisetulu) ja P0/R0 (üle kantud muu sihtotstarbeline välistulu) vahenditega seoses võetud kulukohustusi.

(2)  Elektrooniline platvorm Euroopa Komisjoni poolt hariduse, koolituse, kultuuri, noorte ja kodakondsuse vallas hallatavate programmide toel elluviidavate projektide tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks.

Allikas: täitevasutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | EACEA võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Täitevasutus teeb omalt poolt kõik, et ohjata ja veelgi vähendada ülekandmise määra. |
| --- | --- |

11.

EACEA võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Täitevasutus teeb omalt poolt kõik, et ohjata ja veelgi vähendada ülekandmise määra.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/81

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/10)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet” või „EASA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009. Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid (2). |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet” või „EASA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009. Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (97,1 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 7,2 miljonilt eurolt (7,7 %) 2013. aastal 5,9 miljoni euroni (6,2 %) 2014. aastal, ent II jaotise (halduskulud) ja III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (vastavalt 3,6 miljonit eurot ehk 22 % ja 2,0 miljonit eurot ehk 38,1 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (97,1 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 7,2 miljonilt eurolt (7,7 %) 2013. aastal 5,9 miljoni euroni (6,2 %) 2014. aastal, ent II jaotise (halduskulud) ja III jaotise (tegevuskulud) kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (vastavalt 3,6 miljonit eurot ehk 22 % ja 2,0 miljonit eurot ehk 38,1 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | Ameti hankemenetlusi tuleb parandada, eriti seoses raamlepingutega. 2014. aastal käivitati kolm menetlust liiga hilja, et asendada olemasolevad raamlepingud enne nende lõppemist. Tegevuse järjepidevuse tagamiseks pikendati kahte olemasolevat raamlepingut uute kehtimahakkamiseni. Ühel juhul käivitati lünga täitmiseks läbirääkimistega hankemenetlus. Lepingu esialgse kestuse muutmine mõjutab õiglast konkurentsi ning läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

12.

Ameti hankemenetlusi tuleb parandada, eriti seoses raamlepingutega. 2014. aastal käivitati kolm menetlust liiga hilja, et asendada olemasolevad raamlepingud enne nende lõppemist. Tegevuse järjepidevuse tagamiseks pikendati kahte olemasolevat raamlepingut uute kehtimahakkamiseni. Ühel juhul käivitati lünga täitmiseks läbirääkimistega hankemenetlus. Lepingu esialgse kestuse muutmine mõjutab õiglast konkurentsi ning läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud kooskõlas finantsmäärusega.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2012. aastal läbi viidud hankeprotseduuride tulemusel tellis EASA osa oma sertifitseerimistegevusest allhankena valitud 14 riiklikult lennuametilt ja kümme kvalifitseeritud üksuselt (1). 2013. aastal kulutati kirjeldatud sertifitseerimis-tegevuse allhankeks ligikaudu 22 miljonit eurot. Riiklikelt lennuametitelt ja kvalifitseeritud üksuselt sertifitseerimise tellimise protsessi ja selleks kasutatud kriteeriume kirjeldatakse ameti koostatud suunistes (2). Allhanke läbipaistvust saaks aga valikuprotsesside parema dokumenteerimise abil parandada (see hõlmab ka juhistes esitatud kriteeriumide alusel toimuvat hindamist). Sama kehtib ka paljude teiste madala maksumusega lepingute pakkujate edukaks kuulutamise kohta. | Pooleli |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (98 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 10,1 miljonilt eurolt (11 %) 2012. aastal 7,2 miljoni euroni (8 %) 2013. aastal, ent III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (3,4 miljonit eurot ehk 42 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | Ei kohaldata |
| 2013 | Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2012. aastal läbi viidud hankeprotseduuride tulemusel tellis EASA osa oma sertifitseerimistegevusest allhankena valitud 14 riiklikult lennuametilt ja kümme kvalifitseeritud üksuselt (1). 2013. aastal kulutati kirjeldatud sertifitseerimis-tegevuse allhankeks ligikaudu 22 miljonit eurot. Riiklikelt lennuametitelt ja kvalifitseeritud üksuselt sertifitseerimise tellimise protsessi ja selleks kasutatud kriteeriume kirjeldatakse ameti koostatud suunistes (2). Allhanke läbipaistvust saaks aga valikuprotsesside parema dokumenteerimise abil parandada (see hõlmab ka juhistes esitatud kriteeriumide alusel toimuvat hindamist). Sama kehtib ka paljude teiste madala maksumusega lepingute pakkujate edukaks kuulutamise kohta.

Pooleli

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (98 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 10,1 miljonilt eurolt (11 %) 2012. aastal 7,2 miljoni euroni (8 %) 2013. aastal, ent III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (3,4 miljonit eurot ehk 42 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

Ei kohaldata

2013

Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

Pooleli

---

(1)  2014. aasta mai lõpu seisuga oli lõpetatud kolm kvalifitseeritud üksustega sõlmitud lepingut ja seega kehtis 14 riiklike lennuametite ja seitse kvalifitseeritud üksustega sõlmitud lepingut.

(2)  „Juhised sertifitseerimisülesannete andmiseks riiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud üksustele”, EASA haldusnõukogu otsus 01-2011.

---

II LISA

Euroopa Lennundusohutusamet (Köln)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Ameti pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 216/2008 (nn alusmäärus)) | Peamine eesmärk







  — | Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

Ameti pädevus

(Ameti pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 216/2008 (nn alusmäärus))

Peamine eesmärk

—

Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng.

Ülesanded

Vastavalt alusmääruse artiklitele 17 ja 18 on ametil muu hulgas järgmised ülesanded:

| — | esitada Euroopa Komisjonile arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

esitada Euroopa Komisjonile arvamusi ja soovitusi;

| — | anda välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali algmääruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks; |
| --- | --- |

—

anda välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali algmääruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

| — | teha otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta seoses alusmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamisega; |
| --- | --- |

—

teha otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta seoses alusmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamisega;

| — | korraldada liikmesriikide, assotsieerunud riikide (Šveits, Norra, Island ja Liechtenstein) ja muude EASAga töökokkuleppeid omavate riikide pädevate asutuste standardimiskontrolle. |
| --- | --- |

—

korraldada liikmesriikide, assotsieerunud riikide (Šveits, Norra, Island ja Liechtenstein) ja muude EASAga töökokkuleppeid omavate riikide pädevate asutuste standardimiskontrolle.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Vastavalt alusmääruse artikli 34 lõikele 1 koosneb haldusnõukogu iga liikmesriigi ühest esindajast ja ühest komisjoni esindajast.

Ülesanded

Alusmääruse artikli 33 lõike 2 kohaselt on haldusnõukogul muu hulgas järgmised ülesanded:

| — | nimetada tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid; |
| --- | --- |

—

nimetada tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid;

| — | võtta vastu ameti üldise aastaaruande; |
| --- | --- |

—

võtta vastu ameti üldise aastaaruande;

| — | võtta vastu ameti järgmise aasta töökava; |
| --- | --- |

—

võtta vastu ameti järgmise aasta töökava;

| — | nimetada apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt alusmääruse artiklile 41; |
| --- | --- |

—

nimetada apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt alusmääruse artiklile 41;

| — | kehtestada oma töökorra; |
| --- | --- |

—

kehtestada oma töökorra;

| — | võib moodustada töörühmi talle pandud kohustuste, sealhulgas oma otsuste ettevalmistamise ning nende rakendamise järelevalve täitmiseks. |
| --- | --- |

—

võib moodustada töörühmi talle pandud kohustuste, sealhulgas oma otsuste ettevalmistamise ning nende rakendamise järelevalve täitmiseks.

Tegevdirektor

Juhib ametit; nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu.

Tegevdirektori ülesandeid ja volitusi kirjeldatakse alusmääruse artiklis 38.

Apellatsiooninõukogu

Teeb otsuseid kaebuste üle seoses ameti otsustega (vastavalt alusmääruse artiklile 44) sertifitseerimise, tasude ja lõivude ning ettevõtete kontrollimise kohta.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Kogueelarve: 162,3 (151,2) miljonit eurot, sealhulgas:

| — | omatulud: 88,3 (83,8) miljonit eurot (54,4 %) |
| --- | --- |

—

omatulud: 88,3 (83,8) miljonit eurot (54,4 %)

| — | ELi toetus: 34,2 (34,9) miljonit eurot (21,1 %) |
| --- | --- |

—

ELi toetus: 34,2 (34,9) miljonit eurot (21,1 %)

| — | kolmandate riikide toetused: 2,0 (1,7) miljonit eurot (1,2 %) |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide toetused: 2,0 (1,7) miljonit eurot (1,2 %)

| — | tasudest ja lõivudest laekunud sihtotstarbelised tulud: 27,8 (24,2) miljonit eurot (17,1 %) |
| --- | --- |

—

tasudest ja lõivudest laekunud sihtotstarbelised tulud: 27,8 (24,2) miljonit eurot (17,1 %)

| — | muud tulud: 1,0(0,9) miljonit eurot (0,6 %) |
| --- | --- |

—

muud tulud: 1,0(0,9) miljonit eurot (0,6 %)

| — | muud toetused: 9,0(5,7) miljonit eurot (5,6 %) |
| --- | --- |

—

muud toetused: 9,0(5,7) miljonit eurot (5,6 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

685 (692) ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus.

Täidetud ametikohad: 650 (647)

Muud tüüpi töötajatega täidetud ametikohad 96 (100), kellest lepingulisi töötajaid: 81 (85), lähetatud riiklikke eksperte: 15 (15) erinõustajaid: 0 (0)

Ajutised teenistujad kokku: 651 (1)
  (648)

Toetustest rahastatud täidetud ametikohad: 213 (2)
  (219)

Teenustasudest rahastatud täidetud ametikohad: 438 (2)
  (429)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Arvamused

5 arvamust

Eeskirjade kehtestamisega seotud otsused

30 otsust, mis käsitlevad: sertifitseerimistingimusi (9), nõuete täitmise vastuvõetavaid viise ja suuniseid (21)

2014. aasta muud töötulemused (mõju eeskirjadele avaldub järgmistel aastatel)

24 tehnilist kirjeldust, 29 muudatusettepanekute teatist, 18 vastust kommentaaridele

Rahvusvaheline koostöö

10 töökorralduse kokkulepet

2 muudatust ühe töökorralduse kokkuleppe lisades

21 soovitust Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) riikide kirjade kohta

Kahepoolsed lennuohutust käsitlevad kokkulepped

Toetati ELi ja Brasiilia vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva lepingu praktiliseks rakendamiseks vajalike instrumentide väljatöötamist.

Toetati ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe rakendamist, mis sisaldas järelevalvenõukogu ja alakomiteede koosolekute ning Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga peetud ühe lennustandardite iga-aastase koosoleku ettevalmistamist.

Toetati ELi ja Kanada vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe rakendamist, mis sisaldas järelevalvenõukogu koosolekute ettevalmistamist ning alakomiteede ettevalmistuste toetamist.

Toetati Euroopa Komisjoni ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe uute lisade väljatöötamisel (lennukimeeskondade litsentseerimine, koolitusotstarbelised lennusimulaatorid, pilootide koolitamise organisatsioonid).

Toetati ELi ja Brasiilia vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva lepingu praktiliseks rakendamiseks vajalike instrumentide väljatöötamist.

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2014

Tüübisertifikaate/piiratud tüübisertifikaate: 12 (3)

Täiendavaid tüübisertifikaate: 515

Lennukõlblikkuseeskirju: 368

Alternatiivseid nõuete täitmise viisi sertifikaate: 60

Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 227

Olulisi muudatusi/remonditöid/tüübisertifikaatide modifikatsioone: 1  184

Väiksemaid muudatusi/remonditöid: 665

Õhusõidukite lennukäsiraamatuid: 219

Lennutingimuste kinnitamisi: 399

Koolitusotstarbelisi lennusimulaatoreid: 394

Lube projekteerimisorganisatsioonidele: 311

Alternatiivseid menetlusi seoses projekteerimisorganisatsioonide lubadega: 274

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed): (4)1  609

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed): (4) 339

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide sertifikaate: (4) 55

Sertifikaate tootjatele: (4) 29

Lennukimeeskondade litsentseerimise organisatsioonide sertifikaate: (5) 12

Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste organisatsioonide sertifikaate: (4) 4

Standardiseerimiskontrollid (riikide arv liigi kaupa) seisuga 31. detsember 2014

Lennukõlblikkuse valdkonnas: 22

Lennutegevuse valdkonnas: 18

Lennumeeskondade litsentseerimise valdkonnas: 13

Lennumeeskondade tervisetõendite väljastamise valdkonnas: 12

Koolitusotstarbeliste lennusimulaatorite valdkonnas: 10

Lennuliikluse korraldamise/lennuliiklusteenuste valdkonnas: 18

Välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise valdkonnas: 14

---

(1)  Kaks osalise koormusega töötavat pilooti täidavad ühe ametikoha.

(2)  Lõivudest rahastatud ja toetustest rahastatud täidetud ametikohtade jaotus võib muutuda kuluarvestuse koodides 2014. aastal tehtavate muudatuste tõttu.

(3)  Arvesse võetakse vaid uutele lahendustele väljastatud tüübisertifikaate/piiratud tüübisertifikaate. Arvesse ei võeta seniste õiguste kaitseks väljastatud tüübisertifikaate, tüübisertifikaatide ülekannet ega nende uuesti väljastamist.

(4)  Ameti sertifitseerimistegevus jaguneb järgmiselt: põhijärelevalve juba sertifitseeritud organisatsioonide üle (uuendatakse iga kahe või kolme aasta tagant) ja uute sertifikaatidega seotud tegevus. Tabelis on toodud andmed sertifikaatide koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2014.

(5)  Ameti sertifitseerimistegevus jaguneb järgmiselt: põhijärelevalve juba sertifitseeritud organisatsioonide üle (uuendatakse iga kahe või kolme aasta tagant) ja uute sertifikaatidega seotud tegevus. Tabelis on toodud andmed sertifikaatide koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2014.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Nagu kontrollikoda märkis, on ameti üldine ülekandmiste määr vähenenud. 2014. aasta majandustulemusi mõjutasid erakordsed sündmused seoses ameti kolimisega uude peakorterisse (kolimisprojekt). Amet kohustub vähendama ülekandmiste määra veelgi. |
| --- | --- |

11.

Nagu kontrollikoda märkis, on ameti üldine ülekandmiste määr vähenenud. 2014. aasta majandustulemusi mõjutasid erakordsed sündmused seoses ameti kolimisega uude peakorterisse (kolimisprojekt). Amet kohustub vähendama ülekandmiste määra veelgi.

| 12. | Amet soovib tänada kontrollikoda üksikasjaliku ülevaate eest ja võtab teadmiseks, et ameti hankemenetlusi saab parandada. 2014. aasta organisatsioonimuutuste eesmärk on muu hulgas hangete jaoks parema organisatsioonilise järelevalve pakkumine. |
| --- | --- |

12.

Amet soovib tänada kontrollikoda üksikasjaliku ülevaate eest ja võtab teadmiseks, et ameti hankemenetlusi saab parandada. 2014. aasta organisatsioonimuutuste eesmärk on muu hulgas hangete jaoks parema organisatsioonilise järelevalve pakkumine.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/90 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/90

---

ARUANNE

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

(2015/C 409/11)

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjoni rakendusotsusega 2013/771/EL (1), millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2007/372/EÜ (2), asutati Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (edaspidi rakendusamet või EASME), mis asendab Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutust (EACI) ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. EASME oluliselt laiendatud mandaadi kohaselt peab rakendusamet tihedas koostöös seitsme komisjoni peadirektoraadiga juhtima ELi tegevust teadusuuringute ja uuendustegevuse, VKEde konkurentsivõime, keskkonna ja kliimameetmete, merenduse ja kalanduse valdkondades ning eelmiste aastatega sarnaselt ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) teatavaid osi. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni rakendusotsusega 2013/771/EL (1), millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2007/372/EÜ (2), asutati Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (edaspidi rakendusamet või EASME), mis asendab Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutust (EACI) ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. EASME oluliselt laiendatud mandaadi kohaselt peab rakendusamet tihedas koostöös seitsme komisjoni peadirektoraadiga juhtima ELi tegevust teadusuuringute ja uuendustegevuse, VKEde konkurentsivõime, keskkonna ja kliimameetmete, merenduse ja kalanduse valdkondades ning eelmiste aastatega sarnaselt ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) teatavaid osi.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2013. aastast üle kantud ja 2014. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 60  209 eurot ehk 20 % ülekandmistest (2013. aastal 19 %)) näitab, et eelarvelisi vajadusi hinnati 2013. aasta lõpus üle ja olukord oli sama ka eelneval aastal. |
| --- | --- |

11.

2013. aastast üle kantud ja 2014. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 60  209 eurot ehk 20 % ülekandmistest (2013. aastal 19 %)) näitab, et eelarvelisi vajadusi hinnati 2013. aasta lõpus üle ja olukord oli sama ka eelneval aastal.

| 12. | Kuigi rakendusameti eelarvet muudeti ja vähendati 3 miljoni euro võrra septembris 2014, kattis rakendusamet kulukohustustega vaid 91 % vähendatud eelarve assigneeringutest. Eelarve madal täitmismäär oli tingitud peamiselt rakendusameti laiendatud mandaadiga seonduvatest organisatsioonilistest ja tegevusalastest probleemidest, mis tekkisid lisaprogrammide ja ülesannete elluviimisel tihedas koostöös komisjoniga. Vaatamata sellele osutab eelarve oluline alakasutus vajadusele parandada rakendusameti eelarve planeerimist. |
| --- | --- |

12.

Kuigi rakendusameti eelarvet muudeti ja vähendati 3 miljoni euro võrra septembris 2014, kattis rakendusamet kulukohustustega vaid 91 % vähendatud eelarve assigneeringutest. Eelarve madal täitmismäär oli tingitud peamiselt rakendusameti laiendatud mandaadiga seonduvatest organisatsioonilistest ja tegevusalastest probleemidest, mis tekkisid lisaprogrammide ja ülesannete elluviimisel tihedas koostöös komisjoniga. Vaatamata sellele osutab eelarve oluline alakasutus vajadusele parandada rakendusameti eelarve planeerimist.

| 13. | Seda näitab ka 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute suur ja suurenenud summa, mis oli 3,8 miljonit eurot ehk 17 % (2013. aastal 1,3 miljonit eurot ehk 8 %), mis puudutas peamiselt III jaotist (programmide toetuskulud) ja mille summa oli 2,6 miljonit eurot ehk 72 % (2013. aastal 0,6 miljonit eurot ehk 35 %), mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Seda näitab ka 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute suur ja suurenenud summa, mis oli 3,8 miljonit eurot ehk 17 % (2013. aastal 1,3 miljonit eurot ehk 8 %), mis puudutas peamiselt III jaotist (programmide toetuskulud) ja mille summa oli 2,6 miljonit eurot ehk 72 % (2013. aastal 0,6 miljonit eurot ehk 35 %), mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 73.

1

(2)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 52.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Ehkki 2013. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad, näitab 2012. aastast üle kantud ja 2013. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 15  000 eurot ehk 19 % ülekandmistest) puudusi täitevasutuse eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistatud summade näol on peamiselt tegemist esialgsete kulukohustustega, mis on võetud jooksvate halduskulude katmiseks. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Ehkki 2013. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad, näitab 2012. aastast üle kantud ja 2013. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 15  000 eurot ehk 19 % ülekandmistest) puudusi täitevasutuse eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistatud summade näol on peamiselt tegemist esialgsete kulukohustustega, mis on võetud jooksvate halduskulude katmiseks.

Alustamata

---

II LISA

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | 1. | Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) |
| --- | --- | --- |

Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

1.

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

| 2. | Liidu tööstuspoliitika tagab liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib tihedas kontaktis liikmesriikidega teha kõiki kasulikke algatusi, et sellist kooskõlastamist edendada, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) |
| --- | --- |

2.

Liidu tööstuspoliitika tagab liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib tihedas kontaktis liikmesriikidega teha kõiki kasulikke algatusi, et sellist kooskõlastamist edendada, eelkõige algatusi, mille eesmärk on kehtestada suuniseid ja näitajaid, korraldada kogemuste vahetamist ning valmistada ette korrapäraseks järelevalveks ja hindamiseks vajalikke tegureid. Nendest teavitatakse täielikult Euroopa Parlamenti.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

| 3. | Liidu energiapoliitika eesmärkideks on tagada energiaturu toimimine, tagada energiaga varustamise kindlus liidus, edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning edendada energiavõrkude sidumist.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 1) |
| --- | --- |

3.

Liidu energiapoliitika eesmärkideks on tagada energiaturu toimimine, tagada energiaga varustamise kindlus liidus, edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning edendada energiavõrkude sidumist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 1)

| 4. | Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut. [–-] Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]
  Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme: a) uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel, b) koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas, c) liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine, d) liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180) |
| --- | --- |

4.

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut. [–-] Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]

Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme: a) uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel, b) koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas, c) liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine, d) liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180)

| 5. | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega [–-] muud [–-] ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2) |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega [–-] muud [–-] ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2)

Rakendusameti pädevus

(nagu määratletud komisjoni rakendusotsuses 2013/771/EL)

Eesmärgid

Rakendusamet vastutab liidu tegevuse juhtimise eest järgmistes valdkondades: VKEde toetamine, energeetika, keskkond, merendus ja kalandus, ettevõtlus ja uuendustegevus (sh ökoinnovatsioon). Rakendusametile tehakse ülesandeks järgmiste liidu programmide osade juhtimine:

| a) | ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (COSME) (2014–2020); |
| --- | --- |

a)

ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (COSME) (2014–2020);

| b) | keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)(2014–2020); |
| --- | --- |

b)

keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)(2014–2020);

| c) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), sealhulgas integreeritud merenduspoliitika (IMP), kontroll ja teaduslikud nõuanded ja teadmised; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), sealhulgas integreeritud merenduspoliitika (IMP), kontroll ja teaduslikud nõuanded ja teadmised;

| d) | teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) II osa „Juhtpositsioon tööstuses” ja III osa „Ühiskonnaprobleemid” osad. |
| --- | --- |

d)

teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) II osa „Juhtpositsioon tööstuses” ja III osa „Ühiskonnaprobleemid” osad.

Lisaks tehakse rakendusametile ülesandeks CIP programmi järgmiste järelejäänud meetmete rakendamine: a) „Arukas energeetika (IEE II)”, b) ökoinnovatsiooni algatus, c) Euroopa ettevõtlusvõrgustik, d) „Teie Euroopa” äriportaal, e) Intellektuaalomandi õiguste kasutajatugi, f) IPorta projekt.

Rakendusameti eesmärk on anda abisaajatele ELi poliitika elluviimise kaudu kvaliteetset tuge. Euroopa Komisjoni rakendusametina juhime programmide COSME, LIFE, „Horisont 2020” ja EMFF olulisi osi. Me tagame, et nende programmidega rahastatavad tegevused annavad tulemusi ja tagavad komisjoni poliitilistele ülesannetele väärtusliku sisendi.

Ülesanded

Rakendusamet vastutab eespool osutatud liidu programmide osade rakendamisega seotud järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | programmi rakendamise mõne etapi või kõigi etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi või kõikide faaside juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise mõne etapi või kõigi etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide mõne faasi või kõikide faaside juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| b) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| c) | programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud. |
| --- | --- |

c)

programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest ja kolmest vaatlejast. Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta rakendusameti halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

Tegevuseelarve

Kavandatud 1  056,5 (1)
  (242,9) miljonit eurot (millest 100 % pärines ELi üldeelarvest) kaeti kulukohustustega ja 123,11 (2) (213,9) miljonit eurot maksti eelarvepädevate institutsioonide hääletatud assigneeringutest (98,98 %). Rakendusamet täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel:

| — | COSME 95 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

COSME 95 miljonit eurot,

| — | „Horisont 2020”695,7 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

„Horisont 2020”695,7 miljonit eurot,

| — | EMFF 34,6 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EMFF 34,6 miljonit eurot,

| — | LIFE 229,9 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

LIFE 229,9 miljonit eurot,

| — | IEE 1,3 (91,9) miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

IEE 1,3 (91,9) miljonit eurot,

| — | EIP ökoinnovatsioon 0 (33,1) miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EIP ökoinnovatsioon 0 (33,1) miljonit eurot,

| — | EIP ettevõtlusvõrgustikud 0 (51,2) miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EIP ettevõtlusvõrgustikud 0 (51,2) miljonit eurot,

| — | MP 0 (66,8) miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

MP 0 (66,8) miljonit eurot.

Halduseelarve

Halduseelarveks on ette nähtud 24,5 (16,4) miljonit eurot (ELi toetus 100 %), mille eest EASME vastutab iseseisvalt.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

| — | Personal kokku: 308 kavandatud ametikohta, millest 283 täidetud (163 kavandatud, 161 täidetud), |
| --- | --- |

—

Personal kokku: 308 kavandatud ametikohta, millest 283 täidetud (163 kavandatud, 161 täidetud),

| — | ajutised töötajad: 77 kavandatud ametikohta, millest 61 täidetud (37 kavandatud, 35 täidetud), |
| --- | --- |

—

ajutised töötajad: 77 kavandatud ametikohta, millest 61 täidetud (37 kavandatud, 35 täidetud),

| — | lepingulised töötajad: 231 kavandatud ametikohta, millest 222 täidetud (126 kavandatud, 126 täidetud). |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 231 kavandatud ametikohta, millest 222 täidetud (126 kavandatud, 126 täidetud).

2014. aasta tooted ja teenused

2014. aasta oli rakendusameti uue, eelmistest oluliselt erineva mandaadi esimene aasta. Mandaadi uus portfell sisaldab pärandiprogramme (EIP ja IEE) ning ka uusi programme („Horisont 2020”, COSME, LIFE ja EMFF). EASME vastutab liidu tegevuse juhtimise eest järgmistes valdkondades: VKEde toetamine, energeetika, keskkond, merendus ja kalandus, ettevõtlus ja uuendustegevus (sh ökoinnovatsioon) ning teeb seda järgmiste programmide raames.

Uued programmid

| — | ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (COSME); |
| --- | --- |

—

ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (COSME);

| — | ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” järgmised valdkonnad: energeetika, keskkond ja loodusvarad; |
| --- | --- |

—

ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” järgmised valdkonnad: energeetika, keskkond ja loodusvarad;

| — | keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE); |
| --- | --- |

—

keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE);

| — | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMFF). |
| --- | --- |

—

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMFF).

Pärandiprogrammid

| — | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi järgmised osad: Euroopa aruka energeetika programm ja ökoinnovatsiooni programmid. |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi järgmised osad: Euroopa aruka energeetika programm ja ökoinnovatsiooni programmid.

COSME – ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) programm on seotud liidu ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime ning jätkusuutlikkuse suurendamisega, ja suunatud ettevõtluskultuuri edendamisele ning VKEde asutamise ja kasvu soodustamisele.

Peamised tegevused

| — | COSME oli üks EASME-le 2014. aastal delegeeritud uutest programmidest. |
| --- | --- |

—

COSME oli üks EASME-le 2014. aastal delegeeritud uutest programmidest.

| — | Teabe edastamine ja levitamine on COSME tegevuse keskmes. EASME korraldas näiteks koostöös Torino Kommertskojaga (võrgustiku partner) iga-aastase konverentsi, millest võttis osa üle 700 osaleja ning 2  000 mitteametliku ja ametliku ärikohtumise tulemusena määrati kindlaks 192 potentsiaalset ärivõimalust. |
| --- | --- |

—

Teabe edastamine ja levitamine on COSME tegevuse keskmes. EASME korraldas näiteks koostöös Torino Kommertskojaga (võrgustiku partner) iga-aastase konverentsi, millest võttis osa üle 700 osaleja ning 2  000 mitteametliku ja ametliku ärikohtumise tulemusena määrati kindlaks 192 potentsiaalset ärivõimalust.

„Horisont 2020” – ELi teadusuuringute ja uuendustegevuse rahastamise programmi eesmärk on stimuleerida majandust, turvalist teadus- ja tehnoloogiabaasi ning tööstuse konkurentsivõimet tulevikus, aidates luua nutikamat, jätkusuutlikumat ja kaasavamat ühiskonda. Programm tõotab laboritest suurepäraste ideede turuleviimise kaudu rohkemate läbimurrete ja avastuste tegemist.

Innovatsioon VKEdes

Peamised tegevused

| — | 2014. aasta avaldas EASME „Horisont 2020” uuendustegevuse „Innovatsioon VKEdes” raames neli konkursikutset ja veel kaks konkursikutset „Veebipõhise koostöö potentsiaali täiel määral realiseerimine” ja „Klastripõhised projektid uute tööstuslike väärtusahelate jaoks”, tähtaegadega 2015. aasta märtsis ja aprillis. |
| --- | --- |

—

2014. aasta avaldas EASME „Horisont 2020” uuendustegevuse „Innovatsioon VKEdes” raames neli konkursikutset ja veel kaks konkursikutset „Veebipõhise koostöö potentsiaali täiel määral realiseerimine” ja „Klastripõhised projektid uute tööstuslike väärtusahelate jaoks”, tähtaegadega 2015. aasta märtsis ja aprillis.

VKEde rahastamisvahend

Peamised tegevused

| — | Uue VKEde rahastamisvahendi käivitamine (mis on pidevalt avatud projektikonkurss) oli väga edukas, kuna rakendusametile laekus neljaks taotluse esitamise tähtajaks üle 8  000 taotluse. Välja valitud äriideedega soovitakse kasutusele võtta uusi tooteid, protsesse ja teenuseid. |
| --- | --- |

—

Uue VKEde rahastamisvahendi käivitamine (mis on pidevalt avatud projektikonkurss) oli väga edukas, kuna rakendusametile laekus neljaks taotluse esitamise tähtajaks üle 8  000 taotluse. Välja valitud äriideedega soovitakse kasutusele võtta uusi tooteid, protsesse ja teenuseid.

| — | Programmiga pakutakse toetusesaajatele juhendamist. Määratleti juhendamise missioon ja koostati metoodikaalased stardikomplektid. Kliendihaldurid aitavad VKEde rahastamisvahendi toetusesaajatel määratleda oma juhendamisprioriteedid ja pakuvad neile ühte või mitut juhendajat. Aasta lõpuks oli 39 VKEd määratlenud oma vajadused ja valinud oma juhendajad ning rakendusamet oli tööle võtnud 21 juhendajat. |
| --- | --- |

—

Programmiga pakutakse toetusesaajatele juhendamist. Määratleti juhendamise missioon ja koostati metoodikaalased stardikomplektid. Kliendihaldurid aitavad VKEde rahastamisvahendi toetusesaajatel määratleda oma juhendamisprioriteedid ja pakuvad neile ühte või mitut juhendajat. Aasta lõpuks oli 39 VKEd määratlenud oma vajadused ja valinud oma juhendajad ning rakendusamet oli tööle võtnud 21 juhendajat.

Rakendusamet aitab ellu viia erieesmärki „Ühiskonnaprobleemid 3 „Kindel, saastevaba ja tõhus energia” – minna aina napimate ressursside, suureneva energiavajaduse ja kliimamuutuste tingimustes üle usaldusväärsele, taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, et vähendada sõltuvust fossiilkütustest”.

Peamised tegevused

| — | Kaks kolmest avaliku ja erasektori partnerlusprogrammi teemadest, mis puudutasid energiatõhusaid ehitisi. Kolmas teema puudutas töötlevat tööstust (SPIRE). Rakendusametile laekus 63 taotlust, millest 19 soovitati rahastada. |
| --- | --- |

—

Kaks kolmest avaliku ja erasektori partnerlusprogrammi teemadest, mis puudutasid energiatõhusaid ehitisi. Kolmas teema puudutas töötlevat tööstust (SPIRE). Rakendusametile laekus 63 taotlust, millest 19 soovitati rahastada.

| — | Teadus- ja innovatsioonitegevuse ning ka koordineerimis- ja toetusmeetmete vallas avati 15 teemat. Rakendusametile laekus 393 taotlust, millest valiti välja 45. |
| --- | --- |

—

Teadus- ja innovatsioonitegevuse ning ka koordineerimis- ja toetusmeetmete vallas avati 15 teemat. Rakendusametile laekus 393 taotlust, millest valiti välja 45.

| — | Esimese energiatõhususe konkursi tulemused näitasid, et energiatõhususe valdkonna innovatsioonitoetused, mida antakse alates teadusuuringutest kuni jaemüügini, on olnud edukad. |
| --- | --- |

—

Esimese energiatõhususe konkursi tulemused näitasid, et energiatõhususe valdkonna innovatsioonitoetused, mida antakse alates teadusuuringutest kuni jaemüügini, on olnud edukad.

| — | Oktoobris esitas rakendusamet teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi korraldatud avaliku ja erasektori partnerluse infopäeval oma avaliku ja erasektori partnerluse rahastamise teemad. |
| --- | --- |

—

Oktoobris esitas rakendusamet teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi korraldatud avaliku ja erasektori partnerluse infopäeval oma avaliku ja erasektori partnerluse rahastamise teemad.

| — | Detsembris korraldas EASME Brüsselis suure infopäeva „Horisont 2020” energiatõhususe 2015. aasta konkursi esitlemiseks, millest võttis osa üle 550 osaleja. |
| --- | --- |

—

Detsembris korraldas EASME Brüsselis suure infopäeva „Horisont 2020” energiatõhususe 2015. aasta konkursi esitlemiseks, millest võttis osa üle 550 osaleja.

| — | Rakendusameti töötajad osalesid ka Euroopa Komisjoni ja tööstuse sidusrühmade vahelistel kohtumistel, mis puudutasid energiatõhusate ehitiste ja SPIRE lepinguliste avaliku ja erasektori partnerluste tulevasi prioriteete. |
| --- | --- |

—

Rakendusameti töötajad osalesid ka Euroopa Komisjoni ja tööstuse sidusrühmade vahelistel kohtumistel, mis puudutasid energiatõhusate ehitiste ja SPIRE lepinguliste avaliku ja erasektori partnerluste tulevasi prioriteete.

Rakendusamet annab panuse teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ning siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi ühistesse eesmärkidesse: ühiskonnaprobleemid 5 „Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained” – ressursitõhusa ja tõhusa veekasutusega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse ja ühiskonna väljakujundamine ning loodusvarade ja ökosüsteemide kaitsmine ja säästev majandamine ning toorainete jätkusuutlik tarnimine ja kasutamine, et täita maailma suureneva elanikkonna vajadusi planeedi loodusvarade ja ökosüsteemide jätkusuutlikkuse piires.

Peamised tegevused

| — | 2014. aastal vastutas rakendusamet ühiskonnaprobleemi 5 raames „Horisont 2020” konkursside elluviimise eest, välja arvatud need, mis on poliitiliselt väga aktuaalsed või teiste asutuste poolt elluviidavad. |
| --- | --- |

—

2014. aastal vastutas rakendusamet ühiskonnaprobleemi 5 raames „Horisont 2020” konkursside elluviimise eest, välja arvatud need, mis on poliitiliselt väga aktuaalsed või teiste asutuste poolt elluviidavad.

| — | Rakendusamet juhtis mitmeid konkursse ja osales mitmetel konkurssidel, mis käsitlesid nt energiatõhusust, katastroofidele vastupanu võimet ja meremajanduse kasvu. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet juhtis mitmeid konkursse ja osales mitmetel konkurssidel, mis käsitlesid nt energiatõhusust, katastroofidele vastupanu võimet ja meremajanduse kasvu.

| — | Novembris korraldas rakendusamet „Horisont 2020” kliimameetmete, keskkonna, ressursitõhususe ja toorainete 2015. aasta konkursside infopäeva. Ürituse eesmärk oli potentsiaalsetele taotlejatele 2015. aasta konkursi esitlemine ning taotluste koostamise ja esitamise kohta suuniste andmine. |
| --- | --- |

—

Novembris korraldas rakendusamet „Horisont 2020” kliimameetmete, keskkonna, ressursitõhususe ja toorainete 2015. aasta konkursside infopäeva. Ürituse eesmärk oli potentsiaalsetele taotlejatele 2015. aasta konkursi esitlemine ning taotluste koostamise ja esitamise kohta suuniste andmine.

Rakendusamet juhib keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE), millest toetatakse keskkonnapoliitika ja kliimameetmetega seotud erieesmärkide saavutamist liidu ja rahvusvahelisel tasandil.

Peamised tegevused

| — | Rakendusamet juhtis järgmisi keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide algatatud projektikonkursse: LIFE NGO tegevustoetused, mille kogueelarve oli 9 miljonit eurot ning mille puhul laekus 66 taotlust. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet juhtis järgmisi keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide algatatud projektikonkursse: LIFE NGO tegevustoetused, mille kogueelarve oli 9 miljonit eurot ning mille puhul laekus 66 taotlust.

| — | Suutlikkuse suurendamise projektikonkurss on avatud konkurss, mis suletakse septembris 2015 ja milleks on toetuskõlblikud 15 liikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamise projektikonkurss on avatud konkurss, mis suletakse septembris 2015 ja milleks on toetuskõlblikud 15 liikmesriiki.

| — | Rakendusamet hindas enam kui 250 erineva valdkonna taotlust, nt kliimameetmed (190 taotlust) ja valitsusvälise organisatsiooni tegevustoetus (66 taotlust). |
| --- | --- |

—

Rakendusamet hindas enam kui 250 erineva valdkonna taotlust, nt kliimameetmed (190 taotlust) ja valitsusvälise organisatsiooni tegevustoetus (66 taotlust).

| — | Rakendusamet osales aktiivselt programmi LIFE riiklike kontaktpunktide infopäeval ja korraldas kaks valitsusväliste organisatsioonide tegevustoetuste infopäeva. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet osales aktiivselt programmi LIFE riiklike kontaktpunktide infopäeval ja korraldas kaks valitsusväliste organisatsioonide tegevustoetuste infopäeva.

Rakendusamet viis ellu Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi osi, mille eesmärk oli aidata kaasa konkurentsivõimelise, keskkonnasäästliku, majanduslikult elujõulise ja sotsiaalselt vastutustundliku kalanduse ja vesiviljeluse edendamisele ning ELi integreeritud merenduspoliitika arendamise ja rakendamise tõhustamisele.

Peamised tegevused

| — | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi osade elluviimine delegeeriti rakendusametile oktoobris 2014. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat otsustas delegeerida 19 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meedet. |
| --- | --- |

—

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi osade elluviimine delegeeriti rakendusametile oktoobris 2014. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat otsustas delegeerida 19 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meedet.

| — | Esimene Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meede anti rakendusametile üle detsembris. Rakendusamet koostas koostöös merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadiga nelja hankemenetluse ja ühe konkursikutse hindamise. |
| --- | --- |

—

Esimene Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meede anti rakendusametile üle detsembris. Rakendusamet koostas koostöös merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadiga nelja hankemenetluse ja ühe konkursikutse hindamise.

Euroopa arukas energeetika (IEE)

Peamised tegevused

Euroopa aruka energeetika programm toetab Euroopa Liidu energiapoliitikat ja selle ambitsioonikat „20-20-20” eesmärki, milleks on saavutada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguste 20 % vähendamine, 20 % taastuvenergia osakaal kogu tarbitud energiast ja energiatõhususe 20 % parandamine.

| — | Rakendusameti rakendatav Euroopa aruka energeetika 2014. aasta eelarve täideti täielikult (67 miljonit eurot). Lisaks oli Euroopa aruka energeetika programmi projektiaruannete hindamisele keskmiselt kulutatud aeg lepingulistest kohustustest lühem. |
| --- | --- |

—

Rakendusameti rakendatav Euroopa aruka energeetika 2014. aasta eelarve täideti täielikult (67 miljonit eurot). Lisaks oli Euroopa aruka energeetika programmi projektiaruannete hindamisele keskmiselt kulutatud aeg lepingulistest kohustustest lühem.

| — | Euroopa aruka energeetika programmiga saavutati ELi energiapoliitika jaoks tuntavat kasu. Euroopa aruka energeetika programmi mõju analüüs näitab, et alates 2007. aastast on Euroopa aruka energeetika projektid jõudnud meedia vahendusel 40 miljoni inimeseni üle kogu ELi, tootnud taastuvenergiat mahus, mis vastab 7 miljoni inimese aasta elektritarbimisele, säästnud primaarenergiat mahus, mis vastab 2 miljoni kodumajapidamise aastasele elektritarbimisele ning kaasa toonud ligi 3 miljardi euro väärtuses investeeringuid säästvasse energiasse. |
| --- | --- |

—

Euroopa aruka energeetika programmiga saavutati ELi energiapoliitika jaoks tuntavat kasu. Euroopa aruka energeetika programmi mõju analüüs näitab, et alates 2007. aastast on Euroopa aruka energeetika projektid jõudnud meedia vahendusel 40 miljoni inimeseni üle kogu ELi, tootnud taastuvenergiat mahus, mis vastab 7 miljoni inimese aasta elektritarbimisele, säästnud primaarenergiat mahus, mis vastab 2 miljoni kodumajapidamise aastasele elektritarbimisele ning kaasa toonud ligi 3 miljardi euro väärtuses investeeringuid säästvasse energiasse.

| — | Rakendusamet edastas programmi tulemusi erinevatel üritustel. Näiteks korraldas rakendusamet koostöös energeetika peadirektoraadiga 2014. aasta juunis järjekordse Euroopa säästva energia nädala, mis on tähtsaim omataoline üritus ELi energeetika ja kliimaalaste eesmärkide saavutamisele kaasa aitavatele avalikele asutustele, energiaagentuuridele, eraettevõtetele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja tööstusühingutele. Nädala sees korraldati auhinnatseremoonia, kõrgetasemeline poliitiline konverents ja 600 üritust, milles osales üle 1 00  000 inimese kogu ELis ja paljudes riikides üle maailma. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet edastas programmi tulemusi erinevatel üritustel. Näiteks korraldas rakendusamet koostöös energeetika peadirektoraadiga 2014. aasta juunis järjekordse Euroopa säästva energia nädala, mis on tähtsaim omataoline üritus ELi energeetika ja kliimaalaste eesmärkide saavutamisele kaasa aitavatele avalikele asutustele, energiaagentuuridele, eraettevõtetele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja tööstusühingutele. Nädala sees korraldati auhinnatseremoonia, kõrgetasemeline poliitiline konverents ja 600 üritust, milles osales üle 1 00  000 inimese kogu ELis ja paljudes riikides üle maailma.

| — | ManagEnergy-algatuse raames toimus mitmeid üritusi, eriti lahtiste uste päevade ajal. Lisaks osalesid rakendusameti töötajad enam kui 100 projektikoosolekul. |
| --- | --- |

—

ManagEnergy-algatuse raames toimus mitmeid üritusi, eriti lahtiste uste päevade ajal. Lisaks osalesid rakendusameti töötajad enam kui 100 projektikoosolekul.

Ökoinnovatsioon

Peamised tegevused

Üks ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi põhieesmärk on ökoinnovatsiooni toetamine. Ökoinnovatsiooni projektid on suunatud puhtamale tootmisele, keskkonnajuhtimisele ning uutele toodetele ja teenustele, mis muudaksid säästva arengu ettevõtluses reaalseks.

2014. aastal keskenduti järgmisele.

| — | Ökoinnovatsiooni 2013. aasta konkursi lõpetamine, mille tulemusel saadi 461 taotlust. Hindamise tulemusel valiti rahastamiseks välja 59 taotlust. Eelarvelistest vahenditest lähtuvalt allkirjastati 42 toetuslepingut. |
| --- | --- |

—

Ökoinnovatsiooni 2013. aasta konkursi lõpetamine, mille tulemusel saadi 461 taotlust. Hindamise tulemusel valiti rahastamiseks välja 59 taotlust. Eelarvelistest vahenditest lähtuvalt allkirjastati 42 toetuslepingut.

| — | Vastutavatele peadirektoraatidele ja teistele sidusrühmadele edastati kogu aasta vältel teavet. Lisaks korraldati mõningad koosolekud siis, kui rakendusamet osales aktiivselt programmi tulemuste esitlemisel. Ühendkuningriigis toimus ökoinnovatsiooni partnerite ja riiklike kontaktpunktide vaheline finantsalane kohtumine, rohelise nädala raames esitleti FICOB ja EcoProFabrics projekte ning Hispaanias esitleti „Ökoinnovatsiooni ELi fondides”. |
| --- | --- |

—

Vastutavatele peadirektoraatidele ja teistele sidusrühmadele edastati kogu aasta vältel teavet. Lisaks korraldati mõningad koosolekud siis, kui rakendusamet osales aktiivselt programmi tulemuste esitlemisel. Ühendkuningriigis toimus ökoinnovatsiooni partnerite ja riiklike kontaktpunktide vaheline finantsalane kohtumine, rohelise nädala raames esitleti FICOB ja EcoProFabrics projekte ning Hispaanias esitleti „Ökoinnovatsiooni ELi fondides”.

| — | Rakendusameti kaasrahastatud projektid pälvisid rahvusvahelist tunnustust ja auhindu. PHOBIOR projekti koordinaatorile anti Energy Globe'i auhind, projektid LASERMARK ja EcoBionet valiti Valencia piirkondliku valitsuse poolt 2013. aasta parimaks keskkonnaprojektiks Euroopas, ning projekti GEnIuS koordinaator (VKE „Directa Plus”) valiti „Italy Cleantech 10” Itaalia kümne parema puhta tehnoloogia VKEde nimekirja. |
| --- | --- |

—

Rakendusameti kaasrahastatud projektid pälvisid rahvusvahelist tunnustust ja auhindu. PHOBIOR projekti koordinaatorile anti Energy Globe'i auhind, projektid LASERMARK ja EcoBionet valiti Valencia piirkondliku valitsuse poolt 2013. aasta parimaks keskkonnaprojektiks Euroopas, ning projekti GEnIuS koordinaator (VKE „Directa Plus”) valiti „Italy Cleantech 10” Itaalia kümne parema puhta tehnoloogia VKEde nimekirja.

| — | Kõiki asjaolusid arvesse võttes on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ökoinnovatsiooni programmi mõju ikka veel täiel määral ja edukalt kestev. 2013. aasta konkursikutsest pärinevate projektide puhul on lepingud sõlmitud ja enamik neist on juba käivitatud. Käimasolevate projektide hindamine tehti vastavalt kehtestatud eesmärkidele ja suleti 2014. aastal koos eelarve 100 % täitmismääraga. |
| --- | --- |

—

Kõiki asjaolusid arvesse võttes on konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ökoinnovatsiooni programmi mõju ikka veel täiel määral ja edukalt kestev. 2013. aasta konkursikutsest pärinevate projektide puhul on lepingud sõlmitud ja enamik neist on juba käivitatud. Käimasolevate projektide hindamine tehti vastavalt kehtestatud eesmärkidele ja suleti 2014. aastal koos eelarve 100 % täitmismääraga.

---

(1)  Arv sisaldab kõiki krediidiliine.

(2)  Sama.

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet vaatab kõik kulukohustused iga aasta lõpus üle. 2014. aasta oli erand, sest siis jõustusid ESMA uued volitused. Sel üleminekuaastal oli palju muutusi, näiteks uus töökorraldus, organisatsioonilised muutused, uued programmid ja ameti töötajate arvu märkimisväärne kasv. Ametile anti mitmeid uusi ülesandeid, mis kajastus ka eelarves. Vastavatest eelarvelistest assigneeringutest osa tühistati, sest makstavad summad olid eeldatust väiksemad.
  Olukorra parandamiseks võtab ESMA kasutusele eelarve täpsema planeerimise ja seire. |
| --- | --- |

11.

Amet vaatab kõik kulukohustused iga aasta lõpus üle. 2014. aasta oli erand, sest siis jõustusid ESMA uued volitused. Sel üleminekuaastal oli palju muutusi, näiteks uus töökorraldus, organisatsioonilised muutused, uued programmid ja ameti töötajate arvu märkimisväärne kasv. Ametile anti mitmeid uusi ülesandeid, mis kajastus ka eelarves. Vastavatest eelarvelistest assigneeringutest osa tühistati, sest makstavad summad olid eeldatust väiksemad.

Olukorra parandamiseks võtab ESMA kasutusele eelarve täpsema planeerimise ja seire.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/102 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/102

---

ARUANNE

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastusega

(2015/C 409/12)

SISSEJUHATUS

| 1. | Valettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „tugiamet” või „EASO”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1). Tugiameti ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO loodi eesmärgiga tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Tugiamet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus. Tugiamet toetab liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla. |
| --- | --- |

1.

Valettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „tugiamet” või „EASO”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1). Tugiameti ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO loodi eesmärgiga tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Tugiamet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus. Tugiamet toetab liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning tugiameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning tugiameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | tugiameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

tugiameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab tugiameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):






  a) | juhtkonna kohustused seoses tugiameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (5) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab tugiameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tugiameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab tugiameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):

a)

juhtkonna kohustused seoses tugiameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (5) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab tugiameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tugiameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tugiameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tugiameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas tugiameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (7). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas tugiameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (7).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab tugiameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tugiameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning tugiameti finantstulemusi ja rahavooge nimetatud ajavahemikus vastavalt tugiameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab tugiameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tugiameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning tugiameti finantstulemusi ja rahavooge nimetatud ajavahemikus vastavalt tugiameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on tugiameti perioodi 1. jaanuar kuni 31. detsember 2014 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on tugiameti perioodi 1. jaanuar kuni 31. detsember 2014 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Tugiameti eelarve haldussüsteemis (ABAC) kanti 2014. aastal üle eelarvelisi kulukohustusi kogusummas 1,3 miljonit eurot, mis ei olnud juriidiliste kohustustega kaetud. See on finantsmäärusega vastuolus. Pärast kontrollikoja auditit otsustas tugiamet eeskirjadevastased ülekandmised korrigeerida ja see kajastus tugiameti 2014. aasta lõplikus aastaaruandes. Kuna 2014. aasta eelarveperiood oli juba suletud, ei olnud seda enam võimalik korrigeerida ja see tuleb teha 2015. aasta eelarveperioodil. |
| --- | --- |

11.

Tugiameti eelarve haldussüsteemis (ABAC) kanti 2014. aastal üle eelarvelisi kulukohustusi kogusummas 1,3 miljonit eurot, mis ei olnud juriidiliste kohustustega kaetud. See on finantsmäärusega vastuolus. Pärast kontrollikoja auditit otsustas tugiamet eeskirjadevastased ülekandmised korrigeerida ja see kajastus tugiameti 2014. aasta lõplikus aastaaruandes. Kuna 2014. aasta eelarveperiood oli juba suletud, ei olnud seda enam võimalik korrigeerida ja see tuleb teha 2015. aasta eelarveperioodil.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | 1  062 (28,6 %) kõigist sooritatud maksetest tehti pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 24 päeva. |
| --- | --- |

12.

1  062 (28,6 %) kõigist sooritatud maksetest tehti pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 24 päeva.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | 2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud liigendamata assigneeringute 6 89  875 euro suurusest summast tühistati 2014. aastal 1 46  417 eurot (21,2 %) (2013. aastal 16,5 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistamised on põhiliselt seotud ajutiste tööjõuteenuste tellimise ja töötajate koolituskursuste korraldamise ning haldusalaste tugiteenuste ja tõlkekuludega. |
| --- | --- |

13.

2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud liigendamata assigneeringute 6 89  875 euro suurusest summast tühistati 2014. aastal 1 46  417 eurot (21,2 %) (2013. aastal 16,5 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistamised on põhiliselt seotud ajutiste tööjõuteenuste tellimise ja töötajate koolituskursuste korraldamise ning haldusalaste tugiteenuste ja tõlkekuludega.

| 14. | Tugiamet kasutas kulukohustuste assigneeringutest ainult 12,4 miljonit eurot ehk 84,7 % heakskiidetud eelarvest (2013. aastal 10,5 miljonit eurot ehk 87,3 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 6 08  848 eurot (27,9 %) (2013. aastal 5 40  269 eurot ehk 30,7 %) ja oli põhiliselt seotud 2014. aastal osutatud nõustamis- ja IT-alaste konsultatsiooniteenustega, mille eest arved esitatakse või makstakse alles 2015. aastal. |
| --- | --- |

14.

Tugiamet kasutas kulukohustuste assigneeringutest ainult 12,4 miljonit eurot ehk 84,7 % heakskiidetud eelarvest (2013. aastal 10,5 miljonit eurot ehk 87,3 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 6 08  848 eurot (27,9 %) (2013. aastal 5 40  269 eurot ehk 30,7 %) ja oli põhiliselt seotud 2014. aastal osutatud nõustamis- ja IT-alaste konsultatsiooniteenustega, mille eest arved esitatakse või makstakse alles 2015. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Tugiameti tööjõu voolavus on suur – 2014. aastal lahkus tugiametist 14 töötajat, sh neli juhtivtöötajat. Tööjõu suur voolavus ohustab oluliselt iga-aastases ja mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

15.

Tugiameti tööjõu voolavus on suur – 2014. aastal lahkus tugiametist 14 töötajat, sh neli juhtivtöötajat. Tööjõu suur voolavus ohustab oluliselt iga-aastases ja mitmeaastases tööprogrammis kehtestatud eesmärkide saavutamist.

| 16. | Tegevdirektori otsuse kohaselt liigitatakse EASO korraldatud kohtumistel osalejate hüvitamisele kuuluvad kulud kolme kategooriasse (A, B või C). 2014. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 9 97  506 eurot. A-kategooria osalejad, kes peaksid kohtumistel täitma eriülesandeid, saavad reisikulude ja päevarahade kindlasummalist hüvitist, kuid B-kategooria osalejatele makstakse vaid reisikulude kindlasummalist hüvitist. C-kategooria osalejatele ei ole hüvitisi ette nähtud. A-kategooria hüvitiste saajate arv suurenes 61 %-lt 2013. aastal 69 %-le 2014. aastal. Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid osalejate kolme kategooriasse liigitamist. |
| --- | --- |

16.

Tegevdirektori otsuse kohaselt liigitatakse EASO korraldatud kohtumistel osalejate hüvitamisele kuuluvad kulud kolme kategooriasse (A, B või C). 2014. aastal oli kohtumistel osalejatele hüvitatud kulude kogusumma 9 97  506 eurot. A-kategooria osalejad, kes peaksid kohtumistel täitma eriülesandeid, saavad reisikulude ja päevarahade kindlasummalist hüvitist, kuid B-kategooria osalejatele makstakse vaid reisikulude kindlasummalist hüvitist. C-kategooria osalejatele ei ole hüvitisi ette nähtud. A-kategooria hüvitiste saajate arv suurenes 61 %-lt 2013. aastal 69 %-le 2014. aastal. Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid osalejate kolme kategooriasse liigitamist.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

1

(2)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

2

(3)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

4

(5)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

5

(6)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 16 sisekontrollistandardist 10 ei ole veel täielikult rakendatud. | Pooleli |
| 2012 | puudusid tõendid selle kohta, et tugiamet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kaalud ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist. | Alustamata |
| 2013 | Auditi käigus ei tehtud kättesaadavaks andmeid, mille alusel kaeti 40  000 eurot, mis oli seotud 2013. aastal tööle võetud personali kulude ja hüvitistega. | Ei kohaldata |
| 2013 | Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva. | Alustamata |
| 2013 | 16 sisekontrollistandardist 6 ei ole veel täielikult rakendatud. | Pooleli |
| 2013 | Tugiamet oli oma 2013. aasta eelarvelised vajadused 13 % võrra tegelikest suuremaks hinnanud (2012: 32 %) ja kulukohustustega katnud vaid 10,4 miljonit eurot. Ülekantud assigneeringute summa suurenes aga 24 %, moodustades 2,5 miljonit eurot (2012: 65 %) kõikidest kulukohustustega seotud assigneeringutest, millest 3 37  031 eurot ei olnud juriidilise kohustusega kaetud. Kuigi eelarve kavandamist tuleks parandada, olid nii eelarveliste vajaduste ülehindamine kui kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmine oluliselt väiksem kui eelmisel aastal. | Ei kohaldata |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised olid põhiliselt II jaotises (muud halduskulud) summas 5 40  269 eurot (31 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) ja III jaotises (põhitegevus) summas 1 8 41  798 eurot (45 % kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest või teenustest, mida ei olnud veel saadud. | Ei kohaldata |
| 2013 | Värbamismenetluste läbipaistvust tuleb suurendada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

16 sisekontrollistandardist 10 ei ole veel täielikult rakendatud.

Pooleli

2012

puudusid tõendid selle kohta, et tugiamet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kaalud ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist.

Alustamata

2013

Auditi käigus ei tehtud kättesaadavaks andmeid, mille alusel kaeti 40  000 eurot, mis oli seotud 2013. aastal tööle võetud personali kulude ja hüvitistega.

Ei kohaldata

2013

Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva.

Alustamata

2013

16 sisekontrollistandardist 6 ei ole veel täielikult rakendatud.

Pooleli

2013

Tugiamet oli oma 2013. aasta eelarvelised vajadused 13 % võrra tegelikest suuremaks hinnanud (2012: 32 %) ja kulukohustustega katnud vaid 10,4 miljonit eurot. Ülekantud assigneeringute summa suurenes aga 24 %, moodustades 2,5 miljonit eurot (2012: 65 %) kõikidest kulukohustustega seotud assigneeringutest, millest 3 37  031 eurot ei olnud juriidilise kohustusega kaetud. Kuigi eelarve kavandamist tuleks parandada, olid nii eelarveliste vajaduste ülehindamine kui kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmine oluliselt väiksem kui eelmisel aastal.

Ei kohaldata

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised olid põhiliselt II jaotises (muud halduskulud) summas 5 40  269 eurot (31 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) ja III jaotises (põhitegevus) summas 1 8 41  798 eurot (45 % kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest või teenustest, mida ei olnud veel saadud.

Ei kohaldata

2013

Värbamismenetluste läbipaistvust tuleb suurendada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel.

Pooleli

---

II LISA

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, EASO (Valletta sadam, Malta)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 67, 78 ja 80) | Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega.
  Liit arendab välja varjupaiga, täiendava kaitse ja ajutise kaitsega seotud ühise poliitika, mille eesmärk on tagada sobiv seisund kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide kodanikele ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine. Nimetatud poliitika peab vastama 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonile ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning teistele asjakohastele lepingutele.
  Nimetatud eesmärgil tuleb vastu võtta meetmed Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta, mis hõlmab: kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit kolmandate riikide kodanikele; ühetaolist täiendava kaitse seisundit kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa varjupaika saamata vajavad rahvusvahelist kaitset; ühist ajutise kaitse süsteemi ümberasustatud isikutele nende massilise sissevoolu korral; ühist menetlust ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks; kriteeriume ja mehhanisme, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav varjupaiga- või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest; varjupaiga või täiendava kaitse taotlejate vastuvõtmise tingimusi käsitlevaid norme; partnerlust ja koostööd kolmandate riikidega, et juhtida varjupaika, täiendavat või ajutist kaitset taotlevate isikute sissevoolu.
  Kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.
  Liidu varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahelise õiglase jagamise põhimõtetest. |
| --- | --- |
| Tugiameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, millega asutatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) | Eesmärgid

  EASO ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO eesmärk on hõlbustada, koordineerida ja tugevdada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas ning osutada operatiivabi ja koordineerida abi osutamist liikmesriikidele, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla; sealhulgas koordineerida liikmesriikide ekspertidest koosnevate varjupaigatugirühmade tegevust ning osutada teaduslikku ja tehnilist abi liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel kõikides valdkondades, mis otseselt või kaudselt mõjutavad varjupaigaküsimusi.

  Ülesanded







  — | Pidev abi: varjupaigaprotsessi üldise kvaliteedi toetamine ja parandamine ühise koolituse, ühise varjupaigateemalise koolituskava ning ühise päritolumaa info abil. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 67, 78 ja 80)

Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega.

Liit arendab välja varjupaiga, täiendava kaitse ja ajutise kaitsega seotud ühise poliitika, mille eesmärk on tagada sobiv seisund kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide kodanikele ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine. Nimetatud poliitika peab vastama 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonile ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning teistele asjakohastele lepingutele.

Nimetatud eesmärgil tuleb vastu võtta meetmed Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta, mis hõlmab: kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit kolmandate riikide kodanikele; ühetaolist täiendava kaitse seisundit kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa varjupaika saamata vajavad rahvusvahelist kaitset; ühist ajutise kaitse süsteemi ümberasustatud isikutele nende massilise sissevoolu korral; ühist menetlust ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks; kriteeriume ja mehhanisme, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav varjupaiga- või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest; varjupaiga või täiendava kaitse taotlejate vastuvõtmise tingimusi käsitlevaid norme; partnerlust ja koostööd kolmandate riikidega, et juhtida varjupaika, täiendavat või ajutist kaitset taotlevate isikute sissevoolu.

Kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.

Liidu varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahelise õiglase jagamise põhimõtetest.

Tugiameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, millega asutatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet)

Eesmärgid

EASO ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO eesmärk on hõlbustada, koordineerida ja tugevdada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas ning osutada operatiivabi ja koordineerida abi osutamist liikmesriikidele, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla; sealhulgas koordineerida liikmesriikide ekspertidest koosnevate varjupaigatugirühmade tegevust ning osutada teaduslikku ja tehnilist abi liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel kõikides valdkondades, mis otseselt või kaudselt mõjutavad varjupaigaküsimusi.

Ülesanded

—

Pidev abi: varjupaigaprotsessi üldise kvaliteedi toetamine ja parandamine ühise koolituse, ühise varjupaigateemalise koolituskava ning ühise päritolumaa info abil.

| — | Eriabi: konkreetsetele vajadustele kohandatud abi, võimekuse arendamine, ümberpaigutamine, konkreetne tugi ja kvaliteedikontrolliprotsessid. |
| --- | --- |

—

Eriabi: konkreetsetele vajadustele kohandatud abi, võimekuse arendamine, ümberpaigutamine, konkreetne tugi ja kvaliteedikontrolliprotsessid.

| — | Erakorraline abi: solidaarsuse organiseerimine erilise surve all olevate liikmesriikide jaoks – pakkudes ajutist tuge ja abi riigi varjupaigasüsteemi parandamiseks või uuesti üles ehitamiseks. |
| --- | --- |

—

Erakorraline abi: solidaarsuse organiseerimine erilise surve all olevate liikmesriikide jaoks – pakkudes ajutist tuge ja abi riigi varjupaigasüsteemi parandamiseks või uuesti üles ehitamiseks.

| — | Teabe ja analüüsitugi: teabe ja andmete jagamine ja kogumine, analüüs ja hindamine: mitte üksnes teabe võrdlemine ja jagamine, vaid ühiste suundumuste analüüs ning ühine hindamine. |
| --- | --- |

—

Teabe ja analüüsitugi: teabe ja andmete jagamine ja kogumine, analüüs ja hindamine: mitte üksnes teabe võrdlemine ja jagamine, vaid ühiste suundumuste analüüs ning ühine hindamine.

| — | Kolmandate riikide toetamine: välismõõtme toetamine, kolmandate riikidega loodavate partnerluste toetamine eesmärgiga jõuda ühiste lahendusteni (nt suutlikkuse edendamise ja piirkondliku kaitse programmide, ning liikmesriikide ümberasumisega seotud meetmete koordineerimise abil). |
| --- | --- |

—

Kolmandate riikide toetamine: välismõõtme toetamine, kolmandate riikidega loodavate partnerluste toetamine eesmärgiga jõuda ühiste lahendusteni (nt suutlikkuse edendamise ja piirkondliku kaitse programmide, ning liikmesriikide ümberasumisega seotud meetmete koordineerimise abil).

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks liige igast liikmesriigist (v.a Taani) ning kaks liiget komisjonist; üks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) hääleõiguseta esindaja. Kõik liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende kogemust, töökohustusi ja laialdasi erialateadmisi varjupaigaküsimustes.

Taanit, Islandit, Liechtensteini, Norrat ja Šveitsi kutsutakse haldusnõukogu koosolekutest ning teistest asjakohastest koosolekutest vaatlejana osa võtma.

Ülesanded

Haldusnõukogu kui EASO juht- ja planeerimisorgani peamised ülesanded on loetletud EASO määruse artiklis 29 ning need hõlmavad tegevdirektori ametissenimetamist, tugiameti järgmise aasta töökava, aastaaruannete ja eelarve vastuvõtmist. Haldusnõukogu peab tagama, tugiamet täidab oma ülesandeid tõhusal viisil.

Tegevdirektor

Tegevdirektor on oma ülesannete täitmisel sõltumatu, ta on tugiameti seaduslik esindaja, vastutab muu hulgas tugiameti halduskorralduse ja töökava ning haldusnõukogu otsuste elluviimise eest. Praegune tegevdirektor Dr Robert K. Visser on ametis alates 1. veebruarist 2011. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Ametiaega võib pikendada veel kolmeks aastaks.

Nõuandev kogu

EASO moodustas vastavalt oma asutamismääruse artiklile 51 nõuandva kogu. Nõuandev kogu tagab EASO-le tiheda dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ning asjakohaste pädevate asutustega. Nõuandev kogu on vahend teabevahetuseks ja teadmiste kogumiseks tugiameti ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning varjupaiga valdkonna asjakohaste asutuste vahel. Vastavalt EASO määrusele tuleb nõuandev kogu kokku vähemalt kord aastas. Lisaks on EASO-l oma aasta konsultatsioonikalender erinevate konsultatsioonimeetodite ja tegevuste organiseerimiseks, milleks on näiteks ekspertide kohtumised, töötoad, seminarid ja online-konsultatsioon.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal tugiameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

1 5 6 63  975 eurot (12 miljonit eurot)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Heakskiidetud ametikohti (ajutised töötajad): 51 (45). Täidetud ametikohad: 48 (44)

Muid ametikohti (lepingulised töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid (1)): 33 (32). Täidetud ametikohad: 31 (27)

Personal kokku: 84 (77)

Täidetud ametikohad: 79 (2)
  (71), kes jaotuvad vastavalt tööülesannetele järgnevalt:

| — | põhitegevus: 45 (43) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 45 (43)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 34 (28) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 34 (28)

2014. aasta tooted ja teenused

EASO tegevus jaotub viide peamisse valdkonda: pidev abi, eriabi, erakorraline abi, teabe ja analüüsitugi ning kolmandate riikide toetamine.

Pidev abi: koolituste alal korraldas EASO 13 koolitajate koolitamise üritust, kolm piirkondlikku koolitusüritust, töötas välja ühe uue koolitusmooduli ja ajakohastas neli juba olemasolevat moodulit, töötas välja kaks koolituskäsiraamatut ja koostas ühe koolitusmaterjalide kogumissüsteemil põhineva aasta koolitusaruande, korraldas iga-aastase didaktilise seminari, ühe riiklike kontaktpunktide koolituskohtumise ja algatas EASO koolitussüsteemi sertifitseerimisprotsessi.

EASO töö, mis puudutas varjupaigataotluste menetluste ja otsuste kvaliteeti, hõlmas menetlusele juurdepääsu temaatilist kaardistamist, erivajadustega isikute ja spetsiaalsete menetluste määratlemist, isikuküsitluste kvaliteedivahendit käsitleva väljaande Quality Tool on Personal Interview koostamist, kolme temaatilise kohtumise korraldamist, kaheksa töörühmade kohtumist ja ühe riiklike kontaktpunktide kvaliteedialase kohtumise korraldamist. EASO tugevdas veelgi koostööd liikmesriikide kohtutöötajatega, korraldades iga-aastase konverentsi ja 3 ekspertide kohtumist, ning töötas välja ELi pagulase staatuse saamise miinimumnõuete direktiivi artikli 15 punkti c praktilise töövahendi. Inimkaubanduse valdkonnas koordineeris EASO ajavahemikul oktoober 2012 kuni oktoober 2014 justiits- ja siseküsimuste ametkondade poolt inimkaubanduse käsitlemiseks välja töötatud aruande „Ühistegevused” koostamist ja korraldas ühe ekspertide kohtumise.

EASO korraldas saatjata alaealiste teemalise praktilise koostöö konverentsi ja neli temaatilist kohtumist, avaldas väljaande perede leidmise kohta ja algatas väljaande EASO age assessment practice in Europe hindamise.

Päritoluriiki käsitleva teabe alal arendas EASO edasi päritoluriigi teabe portaali, millel oli 580 aktiivset kasutajat; lõi neli uut päritoluriigi teabe erivõrgustikku Iraani, Iraagi, Venemaa ja Afganistani kohta; korraldas kaks kohtumist ja neli koolitusüritust ühise portaali riiklikele juhtidele, kaks päritoluriike käsitleva teabe strateegilise võrgustiku kohtumist ja 13 konkreetsetele riikidele suunatud töötuba ja seminari. Lisaks koostas EASO kaks päritoluriiki käsitleva teabe aruannet (Somaalia ja Tšetšeenia kohta) ja väljaande Tools and tips for online COI research (vahendid ja näpunäited veebis päritoluriiki käsitleva teabe otsimiseks).

Eriabi: eriabi anti Itaaliale, viies seeläbi lõpule 2013. aastal alustatud spetsiaalse toetuskava, ja alates 2014. aasta juunist Küprosele. EASO korraldas kuus varjupaigataotluste ühise käsitlemise pilootprojekti ja kuus toetuse andmise, erandolukorra plaanimise, ümberpaigutamise ja vastuvõtmisega seotud vahendeid käsitlevat praktilise koostöö kohtumist. EASO osales iga-aastasel ümberasumis- ja ümberpaigutamise foorumil ja viis lõpule ümberasumistsüklite kaardistamise liikmesriikides. Lisaks viis EASO koostöös teiste sidusrühmadega Vahemere rakkerühma raamistikus ellu kaheksa meedet.

Erakorraline abi: EASO andis erakorralist abi Kreekale ja Bulgaariale, viies ellu vastavad tegevuskavad. EASO korraldas kaks varjupaigaekspertide reservnimekirja riiklike kontaktpunktide kohtumist.

Teabe- ja analüüsitugi: EASO avaldas oma aastaaruande, mis käsitles ELi varjupaiga valdkonna olukorda 2013. aastal, ja mille koostamisse panustas üle 40 sidusrühma. Lisaks koostas EASO kolm varjupaigaküsimuste kvartaliaruannet, 12 igakuist varjupaigaküsimuste aruannet ja seitse juhtumipõhist aruannet. Tugiamet korraldas ka kaks statistika koostamise rühma kohtumist, viis lõpule oma varajase hoiatamise ja valmisoleku süsteemi teise etapi elluviimise ja koostas kolmanda etapi ettepaneku.

Kolmandate riikide toetamine: tugiamet alustas EASO välismõõtme strateegia elluviimist, keskendudes eelkõige Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames Jordaania, Tuneesia ja Marokoga elluviidavale projektile. EASO lõi välismõõtme võrgustiku, korraldas kaks praktilise koostöö kohtumist ning tõlkis ühe EASO koolitusmooduli araabia keelde.

EASO organisatsioonilised saavutused ja koostöö sidusrühmadega: EASO korraldas kolm haldusnõukogu koosolekut, võttis vastu kolm haldusnõukogu otsust, allkirjastas töökokkuleppe eu-LISA-ga, pidas oma neljanda konsultatiivfoorumi ning konsulteeris mitmetes küsimustes kodanikuühiskonna organisatsioonidega. 2014. aastal oli EASO justiits- ja siseküsimuste asutuste võrgustiku eesistuja ning korraldas selle raames kolm kontaktrühmade kohtumist ning ühe justiits- ja siseküsimuste ametkondade juhtide kohtumise. EASO tugevdas asutusesisest ja -välist teabeedastust: võeti vastu teabeedastusstrateegia, avaldati regulaarselt pressiteateid ja teabelehti ning korraldati EASO teabepäev liikmesriikides ja Euroopa Parlamendis.

2014. aastal käivitati EASO välishindamine.

---

(1)  Seisuga 31.12.2014 vähenes ettenähtud lähetatud riiklike ekspertide arv 14-lt 12-le.

(2)  Sealhulgas seisuga 31.12.2014 tehtud tööpakkumised.

Allikas: tugiameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet on teinud eelarve haldamise süsteemi lõplikku 2015. aasta perioodi vajalikud parandused, nagu märkis kontrollikoda. |
| --- | --- |

11.

Amet on teinud eelarve haldamise süsteemi lõplikku 2015. aasta perioodi vajalikud parandused, nagu märkis kontrollikoda.

| 12. | EASO mõistab, et hilinenud maksete osakaal on liiga suur, ja tegeleb olukorra põhjustega. 2015. aasta teises pooles kehtestatakse erimeetmed, et oluliselt vähendada hilinenud maksete senist osakaalu eelarveaasta lõpus.
  13.–14. EASO vaatab aastaeelarve aasta jooksul vähemalt kaks korda läbi, alates 2015. aasta II kvartalist, et täiustada eelarve planeerimist ja täitmist ning vähendada eelarveaasta lõpus ebaproportsionaalselt suuri ülekandmisi. Samuti on EASO juunis 2015 võtnud kasutusele uue eelarvestaatuse kuuaruande vormingu, milles analüüsitakse üksikasjalikult eelarve täitmist takistavaid tegureid ja soovitatakse eelarvevahendite käsutajatele õigeaegseid parandusmeetmeid. III ja IV kvartaliks on kavandatud ametisisesed eelarve täitmise ja finantshalduse õpikojad, kus käsitletakse ka eelarve täitmist. Nende meetmete kombinatsiooniga soovib EASO saavutada 2015. aastal eelarve palju paremat täitmist. |
| --- | --- |

12.

EASO mõistab, et hilinenud maksete osakaal on liiga suur, ja tegeleb olukorra põhjustega. 2015. aasta teises pooles kehtestatakse erimeetmed, et oluliselt vähendada hilinenud maksete senist osakaalu eelarveaasta lõpus.

13.–14. EASO vaatab aastaeelarve aasta jooksul vähemalt kaks korda läbi, alates 2015. aasta II kvartalist, et täiustada eelarve planeerimist ja täitmist ning vähendada eelarveaasta lõpus ebaproportsionaalselt suuri ülekandmisi. Samuti on EASO juunis 2015 võtnud kasutusele uue eelarvestaatuse kuuaruande vormingu, milles analüüsitakse üksikasjalikult eelarve täitmist takistavaid tegureid ja soovitatakse eelarvevahendite käsutajatele õigeaegseid parandusmeetmeid. III ja IV kvartaliks on kavandatud ametisisesed eelarve täitmise ja finantshalduse õpikojad, kus käsitletakse ka eelarve täitmist. Nende meetmete kombinatsiooniga soovib EASO saavutada 2015. aastal eelarve palju paremat täitmist.

| 15. | EASO on võtnud tööle eelmisel aastal lahkunud töötajate asendajad ning kõik ametikohad on täidetud või toimuvad praegu värbamismenetlused. Ameti jaoks on kõige väärtuslikum vara tema töötajad ning töötatakse välja seda lähenemist toetavad personaliosakonna toimingud. |
| --- | --- |

15.

EASO on võtnud tööle eelmisel aastal lahkunud töötajate asendajad ning kõik ametikohad on täidetud või toimuvad praegu värbamismenetlused. Ameti jaoks on kõige väärtuslikum vara tema töötajad ning töötatakse välja seda lähenemist toetavad personaliosakonna toimingud.

| 16. | EASO võtab kommentaarid teadmiseks ja tagab, et saadetavad kutsed väljendavad kohaldatava hüvitise kategooriat selgemini.
  EASO eeldab korraldatavas tegevuses osalemise ja panustamise väga kõrget eriteadmiste taset, nagu on märgitud tugidokumentatsioonis ja aasta tööprogrammis. Seepärast on loogiline, et osalejate sage liigitamine A-kategooriasse tuleneb sellistest nõuetest. |
| --- | --- |

16.

EASO võtab kommentaarid teadmiseks ja tagab, et saadetavad kutsed väljendavad kohaldatava hüvitise kategooriat selgemini.

EASO eeldab korraldatavas tegevuses osalemise ja panustamise väga kõrget eriteadmiste taset, nagu on märgitud tugidokumentatsioonis ja aasta tööprogrammis. Seepärast on loogiline, et osalejate sage liigitamine A-kategooriasse tuleneb sellistest nõuetest.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/111 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/111

---

ARUANNE

Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2015/C 409/13)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus” või „EBA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus” või „EBA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3 4 31  070 eurot ehk 48 % (2013. aastal 1 9 74  511 eurot ehk 35 %) ja oli peamiselt seotud asutuse kolimisega uutesse ruumidesse 2014. aasta detsembri keskel. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3 4 31  070 eurot ehk 48 % (2013. aastal 1 9 74  511 eurot ehk 35 %) ja oli peamiselt seotud asutuse kolimisega uutesse ruumidesse 2014. aasta detsembri keskel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Suuremate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele (1). 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76  000 eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas. | Pooleli (2) |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr 2013. aastal oli 90 % (2012. aastal 89 %): I jaotises (personalikulud) 87 %, II jaotises (halduskulud) 98 % ja III jaotises (tegevuskulud) 92 %. I jaotise kulukohustuste määra mõjutas negatiivselt Euroopa Kohtu otsus töötajate palkade mitteindekseerimise kohta perioodil 1. juulist 201130. juunini 2013 (1,8 miljonit eurot). | Ei kohaldata |
| 2013 | Kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt 3 8 76  564 euroni (17 %) (eelmisel aastal 6 5 47  808 eurot ehk 36 %), püsis kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise määr suhteliselt suurena II jaotises – 1 9 74  511 eurot (35 %) ja III jaotises – 1 6 51  203 eurot (36 %). Need ülekandmised tulenesid põhiliselt kavandatud IT-taristu ja IT-teenuste hangetest, mille kohta sõlmiti lepingud kavakohaselt detsembris 2013, ja kõnealuseid teenuseid hakatakse tarbima 2014. aastal. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Suuremate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele (1). 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76  000 eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas.

Pooleli (2)

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr 2013. aastal oli 90 % (2012. aastal 89 %): I jaotises (personalikulud) 87 %, II jaotises (halduskulud) 98 % ja III jaotises (tegevuskulud) 92 %. I jaotise kulukohustuste määra mõjutas negatiivselt Euroopa Kohtu otsus töötajate palkade mitteindekseerimise kohta perioodil 1. juulist 201130. juunini 2013 (1,8 miljonit eurot).

Ei kohaldata

2013

Kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt 3 8 76  564 euroni (17 %) (eelmisel aastal 6 5 47  808 eurot ehk 36 %), püsis kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise määr suhteliselt suurena II jaotises – 1 9 74  511 eurot (35 %) ja III jaotises – 1 6 51  203 eurot (36 %). Need ülekandmised tulenesid põhiliselt kavandatud IT-taristu ja IT-teenuste hangetest, mille kohta sõlmiti lepingud kavakohaselt detsembris 2013, ja kõnealuseid teenuseid hakatakse tarbima 2014. aastal.

Ei kohaldata

---

(1)  VII lisa artiklis 3 sätestatakse kahekordne põhitoetus, st 2 x 252,81 eurot = 505,62 eurot.

(2)  2014. aasta lõpu seisuga oli asutus sõlminud lepingud 15-ga 17-st koolist, kus töötajate lapsed õppisid.

---

II LISA

Euroopa Pangandusjärelevalve (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114) | Artikkel 26








  „1. | Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114)

Artikkel 26

„1.

Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele.

| 2. | Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele. |
| --- | --- |

2.

Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele.

| 3. | Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjasse puutuvates sektorites.” |
| --- | --- |

3.

Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjasse puutuvates sektorites.”

Artikkel 114

Artikkel 114

| „1. | Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.” |
| --- | --- |

„1.

Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.”

Asutuse pädevus

Asutuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010)

Eesmärgid

Eesmärgid

| a) | Parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme; |
| --- | --- |

a)

Parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme;

| b) | tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

b)

tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine;

| c) | tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd; |
| --- | --- |

c)

tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd;

| d) | vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist; |
| --- | --- |

d)

vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist;

| e) | tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve; |
| --- | --- |

e)

tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve;

| f) | tugevdada tarbijakaitset. |
| --- | --- |

f)

tugevdada tarbijakaitset.

Ülesanded

Ülesanded

| a) | Aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

a)

Aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| b) | töötada välja kogu liidus finantseerimisasutuste järelevalvet hõlmav Euroopa järelevalvekäsiraamat ning ajakohastada seda; |
| --- | --- |

b)

töötada välja kogu liidus finantseerimisasutuste järelevalvet hõlmav Euroopa järelevalvekäsiraamat ning ajakohastada seda;

| c) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele;

| d) | innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| e) | teha tihedat koostööd ESRB-ga (1); |
| --- | --- |

e)

teha tihedat koostööd ESRB-ga (1);

1

| f) | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

f)

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;

| g) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

g)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| h) | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

h)

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| i) | tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset; |
| --- | --- |

i)

tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset;

| j) | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele; |
| --- | --- |

j)

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele;

| k) | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

k)

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| l) | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta. |
| --- | --- |

l)

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta.

Juhtimine

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Järelevalvenõukogu

Järelevalvenõukogusse kuuluvad eesistuja, üks esindaja igast liikmesriigist (riikliku järelevalveasutuse juht (2)), komisjonist, EKP-st (3), ESRB-st, EIOPA-st (4) ja ESMA-st (5).

2

3

4

5

Juhatus

Juhatus

Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget.

Eesistuja

Eesistuja

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Apellatsiooninõukogu

Apellatsiooninõukogu

Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühine organ.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament.

2014. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed

2014. aasta eelarve

2014. aasta eelarve

33,6 (26) miljonit eurot

26

Sellest:

Euroopa Liidu toetus: 13,4 (10,4) miljonit eurot

10,4

liikmesriikide osalus: 19,6(15,2) miljonit eurot

(15,2)

vaatlejate osalus: 0,6(0,4) miljonit eurot

(0,4)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2014

Personali suurus seisuga 31. detsember 2014

111 (93) ajutist teenistujat, kellest viiele saadeti tööpakkumised enne 31. detsembrit 2014. Need võeti ka vastu, kuid tööleasumine toimub etteteatamistähtaegade tõttu alles 2015. aasta esimestel kuudel

93

lepingulised töötajad 22 (14);

14

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 22 (17).

17

2014. aasta tooted ja teenused

2014. aasta tooted ja teenused

| — | Korraldati 66 avalikku konsultatsiooni (kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse, panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiivi, finantsinstrumentide turgude määruse, Euroopa turgude infrastruktuuri määruse, maksekontode direktiivi, hüpoteeklaenude direktiivi ja finantskonglomeraatide direktiivi õiguslikus raamistikus välja töötamisel olevate regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite kohta) ja 32 avalikku kuulamist (6). |
| --- | --- |

—

Korraldati 66 avalikku konsultatsiooni (kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse, panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiivi, finantsinstrumentide turgude määruse, Euroopa turgude infrastruktuuri määruse, maksekontode direktiivi, hüpoteeklaenude direktiivi ja finantskonglomeraatide direktiivi õiguslikus raamistikus välja töötamisel olevate regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite kohta) ja 32 avalikku kuulamist (6).

6

| — | Euroopa Komisjonile esitati lõpliku heakskiidu saamiseks 22 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ja kümme rakenduslike tehniliste standardite eelnõud (sh mandaadid pankade omavahendite, krediidiriski, tururiski, likviidsuse ja kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus ettenähtud tasude kohta ning mitmed panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiiviga seotud mandaadid). |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonile esitati lõpliku heakskiidu saamiseks 22 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ja kümme rakenduslike tehniliste standardite eelnõud (sh mandaadid pankade omavahendite, krediidiriski, tururiski, likviidsuse ja kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus ettenähtud tasude kohta ning mitmed panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiiviga seotud mandaadid).

| — | Väljastati 17 suunist (erinevate teemade kohta, nt maksevõime taastamise kavade stsenaariumid, suure sissetulekuga isikute andmete kogumine ja internetimaksete turvalisus) ja üks soovitus pädevatele riiklikele asutustele juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse (Legal Entity Identifier) kasutamise kohta. |
| --- | --- |

—

Väljastati 17 suunist (erinevate teemade kohta, nt maksevõime taastamise kavade stsenaariumid, suure sissetulekuga isikute andmete kogumine ja internetimaksete turvalisus) ja üks soovitus pädevatele riiklikele asutustele juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse (Legal Entity Identifier) kasutamise kohta.

| — | 2014. aastal koordineeriti kogu liitu hõlmavat stressitesti, hindamaks 123 ELi panga vastupanuvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral, et mõista olemasolevaid kitsaskohti, viia lõpule ELi pangandussektori parandamine ja suurendada usaldust. Lisaks töötas EBA välja ühtse metoodika ja aitas oluliselt kaasa põhjalike, järjepidevate ja võrreldavate tulemuste avalikustamise tagamisele. |
| --- | --- |

—

2014. aastal koordineeriti kogu liitu hõlmavat stressitesti, hindamaks 123 ELi panga vastupanuvõimet ebasoodsate turusuundumuste korral, et mõista olemasolevaid kitsaskohti, viia lõpule ELi pangandussektori parandamine ja suurendada usaldust. Lisaks töötas EBA välja ühtse metoodika ja aitas oluliselt kaasa põhjalike, järjepidevate ja võrreldavate tulemuste avalikustamise tagamisele.

| — | Esitati 13 arvamust komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule, üks tehniline nõuanne Euroopa Komisjonile usaldatavusfiltri kohta, mis puudutab õiglase väärtuse muutustest tulenevat kahju ja kasu, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantseerimisasutuse enda krediidiriskist. |
| --- | --- |

—

Esitati 13 arvamust komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule, üks tehniline nõuanne Euroopa Komisjonile usaldatavusfiltri kohta, mis puudutab õiglase väärtuse muutustest tulenevat kahju ja kasu, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast finantseerimisasutuse enda krediidiriskist.

| — | Võeti vastu Bulgaaria riiklikule pangale ja Bulgaaria hoiustekindlustusfondile esitatud ametlik soovitus, milles teavitati, et need asutused rikuvad ELi õigust (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 1 lõike 3 punkt i ja artikkel 10). |
| --- | --- |

—

Võeti vastu Bulgaaria riiklikule pangale ja Bulgaaria hoiustekindlustusfondile esitatud ametlik soovitus, milles teavitati, et need asutused rikuvad ELi õigust (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 1 lõike 3 punkt i ja artikkel 10).

| — | Esitati kolm kommentaari IASB-le (finantsaruandluse kontseptuaalse raamistiku, teabe avalikustamise ning dünaamilise riskijuhtimise kohta) ja kaks kommentaari auditiküsimuste kohta IAASB-le (kavandatava aastate 2015–2019 strateegia ja aastate 2015–2016 töökava kohta). |
| --- | --- |

—

Esitati kolm kommentaari IASB-le (finantsaruandluse kontseptuaalse raamistiku, teabe avalikustamise ning dünaamilise riskijuhtimise kohta) ja kaks kommentaari auditiküsimuste kohta IAASB-le (kavandatava aastate 2015–2019 strateegia ja aastate 2015–2016 töökava kohta).

| — | Tehti üks vastastikune eksperdihindamine krediidi koondumisriski käsitlevate EBA suuniste rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Tehti üks vastastikune eksperdihindamine krediidi koondumisriski käsitlevate EBA suuniste rakendamise kohta.

| — | Kasutati, hooldati ja tõhustati EBA veebisaidil asuvat institutsioonidele, järelevalveasutustele ja muudele sidusrühmadele mõeldud ühtse käsiraamatu küsimuste ja vastuste rakendust. |
| --- | --- |

—

Kasutati, hooldati ja tõhustati EBA veebisaidil asuvat institutsioonidele, järelevalveasutustele ja muudele sidusrühmadele mõeldud ühtse käsiraamatu küsimuste ja vastuste rakendust.

| — | Avaldati 23 temaatilist aruannet EBA erinevates eksperditeadmiste valdkondades (sh aruanded pankade riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, tarbijasuundumuste aruanded, aruanne Baseli kokkuleppe järelevalve tulemuste kohta, aruanded pankade likviidsuse kohta, aruanne finantsseisundi taastamise kavade võrdluse kohta, aruanne järelevalve eeskirjade ja praktika võrreldavuse kohta, aruanne netopensionidest/varadest omavahendite mahaarvamise kohta). |
| --- | --- |

—

Avaldati 23 temaatilist aruannet EBA erinevates eksperditeadmiste valdkondades (sh aruanded pankade riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, tarbijasuundumuste aruanded, aruanne Baseli kokkuleppe järelevalve tulemuste kohta, aruanded pankade likviidsuse kohta, aruanne finantsseisundi taastamise kavade võrdluse kohta, aruanne järelevalve eeskirjade ja praktika võrreldavuse kohta, aruanne netopensionidest/varadest omavahendite mahaarvamise kohta).

| — | Töötati välja kord poolaasta jooksul tehtavad pangandussektori ja sektoriülesed riskiaruanded, kvartalipõhised riskinäidikud, iga-nädalased aruanded Euroopa pankade likviidsuse ja rahastamistingimuste ja panganduse turuindikaatorite kohta ning ELi institutsioonidele ja asutustele esitatav korrapärane teave riskide ja nõrkuste kohta. |
| --- | --- |

—

Töötati välja kord poolaasta jooksul tehtavad pangandussektori ja sektoriülesed riskiaruanded, kvartalipõhised riskinäidikud, iga-nädalased aruanded Euroopa pankade likviidsuse ja rahastamistingimuste ja panganduse turuindikaatorite kohta ning ELi institutsioonidele ja asutustele esitatav korrapärane teave riskide ja nõrkuste kohta.

| — | Regulaarse temaatilise analüüsi käigus tehti põhjalikku tööd mitmetes valdkondades, sh viidi lõpule töö riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta. |
| --- | --- |

—

Regulaarse temaatilise analüüsi käigus tehti põhjalikku tööd mitmetes valdkondades, sh viidi lõpule töö riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta.

| — | Osaleti aktiivselt riiklike järelevalveasutuste kolleegiumide koosolekutel ja tegevuses (sh kolleegiumide järelevalvealase koostöö edendamises ja seire ning kriisilahenduskolleegiumide asutamisprotsessile kaasaaitamises). |
| --- | --- |

—

Osaleti aktiivselt riiklike järelevalveasutuste kolleegiumide koosolekutel ja tegevuses (sh kolleegiumide järelevalvealase koostöö edendamises ja seire ning kriisilahenduskolleegiumide asutamisprotsessile kaasaaitamises).

| — | Euribori ja võrdlusnäitajatega seotud töö koos ESMA-ga, sh Euribor-EBFile esitatud soovituste (avaldati veebruaris 2014) elluviimise alane järelevalve ning andmete kogumine ja töö Euribori (ELi pankade tagatisteta refinantseerimise määr) arvutamise tehingupõhiseks muutmise suunas. |
| --- | --- |

—

Euribori ja võrdlusnäitajatega seotud töö koos ESMA-ga, sh Euribor-EBFile esitatud soovituste (avaldati veebruaris 2014) elluviimise alane järelevalve ning andmete kogumine ja töö Euribori (ELi pankade tagatisteta refinantseerimise määr) arvutamise tehingupõhiseks muutmise suunas.

| — | Iga-aastase hindamise käigus hinnati pankade avalikustamisi vastavalt 3. samba nõuetele. |
| --- | --- |

—

Iga-aastase hindamise käigus hinnati pankade avalikustamisi vastavalt 3. samba nõuetele.

| — | Osaleti Baseli komitee pangandusjärelevalve regulatiivse järjepidevuse hindamisprogrammis (RCAP). |
| --- | --- |

—

Osaleti Baseli komitee pangandusjärelevalve regulatiivse järjepidevuse hindamisprogrammis (RCAP).

| — | Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee eesistuja. Keskenduti sektoriülestele riskidele (sh äririski juhtimine) ja tarbijakaitsele. |
| --- | --- |

—

Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee eesistuja. Keskenduti sektoriülestele riskidele (sh äririski juhtimine) ja tarbijakaitsele.

| — | Euroopa järelevalveasutuste poolt tarbijakaitse valdkonnas tehtav ühistöö hõlmas reguleerivate toodete väljatöötamist vastavalt kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete õigusaktidega sätestatud mandaadile, investorile esitatavat põhiteavet käsitleva aruteludokumendi avaldamist, kaebuste menetlemise ühissuuniste valmimist, finantseerimisasutustele meeldetuletuse avaldamist enda koostatud finantstoodete müügi kohta (nn self placement – finantseerimisasutused müüvad oma jaeklientidele enda loodud finantsinstrumente), toodete ja juhtimise järelevalve alaste ühiste põhimõtete väljastamist ning teise tarbijakaitsepäeva korraldamist. |
| --- | --- |

—

Euroopa järelevalveasutuste poolt tarbijakaitse valdkonnas tehtav ühistöö hõlmas reguleerivate toodete väljatöötamist vastavalt kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete õigusaktidega sätestatud mandaadile, investorile esitatavat põhiteavet käsitleva aruteludokumendi avaldamist, kaebuste menetlemise ühissuuniste valmimist, finantseerimisasutustele meeldetuletuse avaldamist enda koostatud finantstoodete müügi kohta (nn self placement – finantseerimisasutused müüvad oma jaeklientidele enda loodud finantsinstrumente), toodete ja juhtimise järelevalve alaste ühiste põhimõtete väljastamist ning teise tarbijakaitsepäeva korraldamist.

self placement

| — | Euroopa järelevalveasutuste poolt valdkonnaüleste riskide alase ühistöö tulemusel koostati kaks ühisaruannet ELi finantssüsteemi põhiliste valdkonnaüleste riskide ja kitsaskohtade määratlemise kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa järelevalveasutuste poolt valdkonnaüleste riskide alase ühistöö tulemusel koostati kaks ühisaruannet ELi finantssüsteemi põhiliste valdkonnaüleste riskide ja kitsaskohtade määratlemise kohta.

| — | Euroopa järelevalveasutuste finantskonglomeraatide alane ühistöö hõlmas finantskonglomeraatide järelevalvepraktika järjepidevust käsitlevate suuniste lõpule viimist ja iga-aastase kindlaksmääratud finantskonglomeraatide loendi avaldamist. |
| --- | --- |

—

Euroopa järelevalveasutuste finantskonglomeraatide alane ühistöö hõlmas finantskonglomeraatide järelevalvepraktika järjepidevust käsitlevate suuniste lõpule viimist ja iga-aastase kindlaksmääratud finantskonglomeraatide loendi avaldamist.

| — | Asutus juhtis Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogule Euroopa järelevalveasutuste poolt pakutavate tegevustoetuse ja sekretariaaditeenuste pakkumist. |
| --- | --- |

—

Asutus juhtis Euroopa järelevalveasutuste apellatsiooninõukogule Euroopa järelevalveasutuste poolt pakutavate tegevustoetuse ja sekretariaaditeenuste pakkumist.

| — | Koos teiste Euroopa järelevalveasutustega aidati kaasa Euroopa Komisjoni tehtavale Euroopa finantsjärelevalve süsteemi auditeerimisprotsessile ning Euroopa Kontrollikoja tehtavale Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle poolt reguleerimis- ja järelevalvesüsteemi uue korra loomisel tehtud töö auditeerimisele. |
| --- | --- |

—

Koos teiste Euroopa järelevalveasutustega aidati kaasa Euroopa Komisjoni tehtavale Euroopa finantsjärelevalve süsteemi auditeerimisprotsessile ning Euroopa Kontrollikoja tehtavale Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle poolt reguleerimis- ja järelevalvesüsteemi uue korra loomisel tehtud töö auditeerimisele.

| — | Korraldati ja koordineeriti ELi riiklike järelevalveasutuste töötajatele mõeldud 19 seminari ja koolitust (millest neli korraldati ühiselt teiste Euroopa järelevalveasutustega); korraldati õigusalane seminar poliitikakujundajatele, järelevalve tegijatele ja õigusteadlastele ning kolmas poliitikauuringute seminar majandusteadlastele, järelevalve tegijatele ja teadlastele (seminari eesmärk oli arutada, kuidas pankade riskitaset oleks võimalik järjepidevalt hinnata). |
| --- | --- |

—

Korraldati ja koordineeriti ELi riiklike järelevalveasutuste töötajatele mõeldud 19 seminari ja koolitust (millest neli korraldati ühiselt teiste Euroopa järelevalveasutustega); korraldati õigusalane seminar poliitikakujundajatele, järelevalve tegijatele ja õigusteadlastele ning kolmas poliitikauuringute seminar majandusteadlastele, järelevalve tegijatele ja teadlastele (seminari eesmärk oli arutada, kuidas pankade riskitaset oleks võimalik järjepidevalt hinnata).

| — | Korraldati 14 järelevalvenõukogu kohtumist (kaheksa kohapealset koosolekut ja kuus telekonverentsi), kuus juhatuse koosolekut (kõik kohapeal), seitse pangandusalaste sidusrühmade kohtumist (neist kaks koos järelevalvenõukoguga). |
| --- | --- |

—

Korraldati 14 järelevalvenõukogu kohtumist (kaheksa kohapealset koosolekut ja kuus telekonverentsi), kuus juhatuse koosolekut (kõik kohapeal), seitse pangandusalaste sidusrühmade kohtumist (neist kaks koos järelevalvenõukoguga).

| — | Ametikohtade loetelu täitmine: EBA avaldas 69 vaba ametikoha kuulutust (41 ajutist teenistujat, üheksa lepingulist töötajat ja 19 lähetuses viibivat riiklikku eksperti), millele vastas 1  850 kandidaati, kellest 173-ga korraldati vestlused 2014. aastal; EBA tegevdirektorile ja ombudsmanile ei esitatud ühtegi kaebust. |
| --- | --- |

—

Ametikohtade loetelu täitmine: EBA avaldas 69 vaba ametikoha kuulutust (41 ajutist teenistujat, üheksa lepingulist töötajat ja 19 lähetuses viibivat riiklikku eksperti), millele vastas 1  850 kandidaati, kellest 173-ga korraldati vestlused 2014. aastal; EBA tegevdirektorile ja ombudsmanile ei esitatud ühtegi kaebust.

| — | Parandati täiendavalt värbamisprotsessi haldamist ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

—

Parandati täiendavalt värbamisprotsessi haldamist ja läbipaistvust.

| — | Uutele töötajatele kehtestati alates jaanuarist 2014 huvide konflikti puudumise kohta kinnituse esitamine. |
| --- | --- |

—

Uutele töötajatele kehtestati alates jaanuarist 2014 huvide konflikti puudumise kohta kinnituse esitamine.

| — | Parandati täiendavalt töötajatele pakutavat sisseelamiskoolitust. |
| --- | --- |

—

Parandati täiendavalt töötajatele pakutavat sisseelamiskoolitust.

| — | Määratleti ja võeti kasutusele praktikat puudutavad põhimõtted; esimesed praktikandid võeti tööle detsembris 2014 (tööd alustati2015. aastal). |
| --- | --- |

—

Määratleti ja võeti kasutusele praktikat puudutavad põhimõtted; esimesed praktikandid võeti tööle detsembris 2014 (tööd alustati2015. aastal).

| — | Muudeti töötajate keelekoolituse põhimõtteid eesmärgiga suurendada kulutõhusust ja finantsjuhtimise usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

Muudeti töötajate keelekoolituse põhimõtteid eesmärgiga suurendada kulutõhusust ja finantsjuhtimise usaldusväärsust.

| — | EBA töötajatele võimaldati paindliku tööaja kord, sh võeti kasutusele tarkvara ja sellega seotud menetlused, mis kehtivad alates aprillist 2014. |
| --- | --- |

—

EBA töötajatele võimaldati paindliku tööaja kord, sh võeti kasutusele tarkvara ja sellega seotud menetlused, mis kehtivad alates aprillist 2014.

| — | Seoses Allegroga tehti täiendavaid muudatusi ja parandusi (muudatused kajastasid Euroopa Komisjoni personalihindamise üldiseid rakendusmenetlusi, tulemuslikkuse hindamisaruande lihtsustamist, teavitavaid e-kirju, nädalavahetustel toimuvate lähetuste muudatusi, tõendiga ja tõendita haiguspäevade esitamise muutmist – enam ei tee seda töötajad, vaid personaliosakond otse). |
| --- | --- |

—

Seoses Allegroga tehti täiendavaid muudatusi ja parandusi (muudatused kajastasid Euroopa Komisjoni personalihindamise üldiseid rakendusmenetlusi, tulemuslikkuse hindamisaruande lihtsustamist, teavitavaid e-kirju, nädalavahetustel toimuvate lähetuste muudatusi, tõendiga ja tõendita haiguspäevade esitamise muutmist – enam ei tee seda töötajad, vaid personaliosakond otse).

| — | 2014. aasta eelarvest täideti 99,8 %. |
| --- | --- |

—

2014. aasta eelarvest täideti 99,8 %.

| — | Töödeldi 469 finantskohustustega seotud tehingut ja 2  711 maksetehingut. |
| --- | --- |

—

Töödeldi 469 finantskohustustega seotud tehingut ja 2  711 maksetehingut.

| — | Parandati maksete tegemiseks kuluva aja statistikat ja viivisintressi ei tekitatud. |
| --- | --- |

—

Parandati maksete tegemiseks kuluva aja statistikat ja viivisintressi ei tekitatud.

| — | Võeti kasutusele täiustatud eelarve jälgimis- ja aruandlusvahendid. |
| --- | --- |

—

Võeti kasutusele täiustatud eelarve jälgimis- ja aruandlusvahendid.

| — | Korraldati mitu koolitusseminari raharingluse ja hanke-eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

—

Korraldati mitu koolitusseminari raharingluse ja hanke-eeskirjade kohta.

| — | 12 hanget viidi edukalt lõpuni (kõik täielikult ELi hanke-eeskirjadega kooskõlas). |
| --- | --- |

—

12 hanget viidi edukalt lõpuni (kõik täielikult ELi hanke-eeskirjadega kooskõlas).

| — | Pikendati 29 lepingut, mis olid algselt sõlmitud 2013. aastal kehtivusajaga 12 kuud. |
| --- | --- |

—

Pikendati 29 lepingut, mis olid algselt sõlmitud 2013. aastal kehtivusajaga 12 kuud.

---

(1)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

1

(2)  Riiklik järelevalveasutus

2

(3)  Euroopa Keskpank

3

(4)  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

4

(5)  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

5

(6)  Osa avalikest kuulamistest hõlmas mitut EBA õigusakti ettepanekut

6

Allikas: asutuse edastatud lisa.

Allikas

---

ASUTUSE VASTUS

| 11. | Asutus võtab kontrollikoja aruande teatavaks. |
| --- | --- |

11.

Asutus võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/122 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/122

---

ARUANNE

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2015/C 409/14)

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus” või „ECDC”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2). |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus” või „ECDC”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Eelarve üldine täitmise määr oli kõrge – 99 % (2013. aastal 92 %). Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli samuti suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1,6 miljonit eurot ehk 25 % (2013. aastal 1,7 miljonit eurot ehk 26 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 8,1 miljonit eurot ehk 49 % (2013. aastal 7,9 miljonit eurot ehk 44 %). II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud kavandatud IT riist- ja tarkvara hankimisega (1 miljon eurot), mille eest tuleb tasuda alles 2015. aastal. III jaotise ülekandmised olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4,7 miljonit eurot), põhitegevust toetavate IKT-toodetega (1,6 miljonit eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele, ning ekspertide konsultatsioonidega (1,2 miljonit eurot) 2014. aastal toimunud koosolekute korraldamiseks, mille eest oli aasta lõpu seisuga veel tasumata, ja 2015. aasta esimeses kvartalis toimuvate koosolekute korraldamiseks. |
| --- | --- |

11.

Eelarve üldine täitmise määr oli kõrge – 99 % (2013. aastal 92 %). Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli samuti suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1,6 miljonit eurot ehk 25 % (2013. aastal 1,7 miljonit eurot ehk 26 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 8,1 miljonit eurot ehk 49 % (2013. aastal 7,9 miljonit eurot ehk 44 %). II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud kavandatud IT riist- ja tarkvara hankimisega (1 miljon eurot), mille eest tuleb tasuda alles 2015. aastal. III jaotise ülekandmised olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4,7 miljonit eurot), põhitegevust toetavate IKT-toodetega (1,6 miljonit eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele, ning ekspertide konsultatsioonidega (1,2 miljonit eurot) 2014. aastal toimunud koosolekute korraldamiseks, mille eest oli aasta lõpu seisuga veel tasumata, ja 2015. aasta esimeses kvartalis toimuvate koosolekute korraldamiseks.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal andis keskus teadusasutustele ja üksikisikutele toetust. Toetuste kogusumma oli 2012. aastal 7 52  000 eurot, moodustades 1,4 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskusepoolne kontroll seisneb väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite väljastatud kontrollitõendite dokumentaalses analüüsis. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kontrollimehhanismide tugevdamiseks võttis keskus vastu järelkontrollide strateegia ja planeeris selle rakendamist 2012. aastal. Keskusel õnnestus institutsioonidevahelise auditilepinguga ühineda aga alles kümme kuud kavandatust hiljem ning seetõttu pole 2012. aasta toetuste järelkontrolle veel tehtud. Keskus kogus kontrollikoja palvel tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse kontrollikoja auditeeritud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | Pooleli |
| 2013 | Ehkki keskus on hankemenetluste haldamist parandanud, esitati ühe 2013. aastal käivitatud hankemenetluse hanketeates ja tehnilises kirjelduses vastukäivat teavet, mis võis konkurentsiprotsessi ja menetluse tulemust mõjutada. 2013. aastal tehti raamlepingu ja kahe asjaomase lepingu alusel makseid summas 1 08  000 eurot. Pärast kontrollikoja auditit võttis keskus viivitamatult parandusmeetmeid ja raamleping tühistati. | Lõpetatud |
| 2013 | Eelarve üldine täitmise määr oli suhteliselt madal (92 %). 2013. aasta assigneeringuid tühistati kõigis eelarvejaotistes. | Ei kohaldata |
| 2013 | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1 7 14  484 eurot (26 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 7 9 07  139 eurot (44 %). | Ei kohaldata |
| 2013 | II jaotise ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (1 0 86  203 eurot) ning keskuse pooleliolevat välishindamist (2 10  000 eurot). | Ei kohaldata |
| 2013 | III jaotises üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4 6 20  605 eurot) ning põhitegevust toetavate IT-toodetega (1 9 62  443 eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele. Töökoosolekute eelarve planeerimises ja elluviimises tuvastati aga puudusi, mis peamiselt tulenesid osalejate arvu ning majutus- ja reisikulude ülehindamisest. Vastaval eelarvereal tühistati 29 % 2013. aasta assigneeringutest (6 55  142 eurot) ja 59 % 2012. aastast üle kantud assigneeringutest (4 55  820 eurot). Lisaks kanti 2014. aastasse üle 38 % 2013. aasta kulukohustustega seotud assigneeringutest (summas 5 94  758 eurot). | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal andis keskus teadusasutustele ja üksikisikutele toetust. Toetuste kogusumma oli 2012. aastal 7 52  000 eurot, moodustades 1,4 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskusepoolne kontroll seisneb väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite väljastatud kontrollitõendite dokumentaalses analüüsis. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kontrollimehhanismide tugevdamiseks võttis keskus vastu järelkontrollide strateegia ja planeeris selle rakendamist 2012. aastal. Keskusel õnnestus institutsioonidevahelise auditilepinguga ühineda aga alles kümme kuud kavandatust hiljem ning seetõttu pole 2012. aasta toetuste järelkontrolle veel tehtud. Keskus kogus kontrollikoja palvel tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse kontrollikoja auditeeritud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Pooleli

2013

Ehkki keskus on hankemenetluste haldamist parandanud, esitati ühe 2013. aastal käivitatud hankemenetluse hanketeates ja tehnilises kirjelduses vastukäivat teavet, mis võis konkurentsiprotsessi ja menetluse tulemust mõjutada. 2013. aastal tehti raamlepingu ja kahe asjaomase lepingu alusel makseid summas 1 08  000 eurot. Pärast kontrollikoja auditit võttis keskus viivitamatult parandusmeetmeid ja raamleping tühistati.

Lõpetatud

2013

Eelarve üldine täitmise määr oli suhteliselt madal (92 %). 2013. aasta assigneeringuid tühistati kõigis eelarvejaotistes.

Ei kohaldata

2013

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1 7 14  484 eurot (26 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 7 9 07  139 eurot (44 %).

Ei kohaldata

2013

II jaotise ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (1 0 86  203 eurot) ning keskuse pooleliolevat välishindamist (2 10  000 eurot).

Ei kohaldata

2013

III jaotises üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4 6 20  605 eurot) ning põhitegevust toetavate IT-toodetega (1 9 62  443 eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele. Töökoosolekute eelarve planeerimises ja elluviimises tuvastati aga puudusi, mis peamiselt tulenesid osalejate arvu ning majutus- ja reisikulude ülehindamisest. Vastaval eelarvereal tühistati 29 % 2013. aasta assigneeringutest (6 55  142 eurot) ja 59 % 2012. aastast üle kantud assigneeringutest (4 55  820 eurot). Lisaks kanti 2014. aastasse üle 38 % 2013. aasta kulukohustustega seotud assigneeringutest (summas 5 94  758 eurot).

Ei kohaldata

---

II LISA

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (Stockholm)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | — | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

—

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| — | Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. |
| --- | --- |

—

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004)

Eesmärgid

| — | Nakkushaiguste vastu kaitse tugevdamine Euroopas, eelkõige nakkushaigustest inimeste tervisele tulenevate olemasolevate ja pürgivate ohtude väljaselgitamine, hindamine ja nendest teavitamine. |
| --- | --- |

—

Nakkushaiguste vastu kaitse tugevdamine Euroopas, eelkõige nakkushaigustest inimeste tervisele tulenevate olemasolevate ja pürgivate ohtude väljaselgitamine, hindamine ja nendest teavitamine.

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, esitab teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, esitab teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust.

Ülesanded

| — | Keskus hoiab käigus sihtotstarbelisi seirevõrgustikke ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus hoiab käigus sihtotstarbelisi seirevõrgustikke ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel.

| — | Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ning nakkushaiguste alaseid uurimusi. |
| --- | --- |

—

Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ning nakkushaiguste alaseid uurimusi.

| — | Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks.

| — | Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku planeerimisel ja harjutamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku planeerimisel ja harjutamisel.

| — | Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Haldusnõukogu koosseisu kuulub üks iga liikmesriigi poolt määratud liige, kaks Euroopa Parlamendi määratud liiget ja kolm komisjoni esindajat.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse aasta tööprogrammi ja eelarve ning kontrollib nende rakendamist.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Nõuandev kogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt määratud liige ja kolm hääleõiguseta komisjoni esindajat.

Ülesanded

Nõuandev kogu peab tagama keskuse töö teadusliku kvaliteedi ja keskuse tegevuse ning arvamuste sõltumatuse.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

60,4 (58,3) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Kinnitatud ametikohad: 194 (198)

Täidetud ametikohad: 183 (190)

Muud ametikohad: 92 (95)

Personal kokku: 275 (285), mis jaguneb ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus: 213 (186) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 213 (186)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 63 (99) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 63 (99)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

44 (42) nakkushaiguste ohu andmebaasil põhinevat nakkusohu seiret. Arv tähistab 2014. aastal lisandunud uusi ohte lisaks ohtudele, millele tehakse seiret iga kahe nädala, kuu- või hooajapõhiselt.

52 (52) nakkushaiguste ohu nädalaaruannet, mis saadeti 614 (400) adressaadile. Aruanded avaldatakse igal nädalal ka keskuse veebisaidil, kus külastati aruannete alajaotust 2014. aastal üle 15  000 korra (2013. aastal 8  000 külastust).

Aidati jagada epideemiaalast teavet kahel (kahel) suurel massiüritusel.

Koostati 3 (3) riskihinnangut, 26 (12) uut riskide kiirhinnangut ning ajakohastati 13 (9) riskide kiirhinnangut.

Viidi läbi 1 (1) simulatsiooniharjutus selleks, et kontrollida ja parandada nakkushaigusteks valmisolekut ja neile reageerimist.

115 (117) stipendiaati osales epidemioloogiaalase sekkumise Euroopa koolitusprogrammis (EPIET) ja rahvatervise mikrobioloogiaalases Euroopa koolitusprogrammis (EUPHEM).

Keskuse lühikoolitustel osales 102 (112) rahvatervise eksperti 26 ELi/EMP riigist, kolmest ELi kandidaatriigist (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) ja seitsmest muust riigist (Kanada, Egiptus, Jordaania, Liibanon, Palestiina, Šveits ja Ukraina).

Keskuse veebiportaali külastas 1 2 00  000(9 45  000) külastajat.

Avaldati 209 (216) teaduslikku väljaannet. Tsitaatide mõjutegur viie aasta kohta: 5,09(5,46)

18. novembril korraldati seitsmes Euroopa antibiootikumide alase teadlikkuse päev, kus osales üle 40 riigi. ECDC tegi koostööd partneritega teistes maailma piirkondades ning korraldas selle nädala jooksul antibiootikumide mõistliku kasutamise kampaaniad Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias ja Uus-Meremaal.

TESSy andmebaasidesse tehti 17,4(16,3) miljonit kannet; 1  676(1  492) aktiivset kasutajat 58 (57) riigist.

Avaldati epidemioloogiaalane aastaaruanne. Käivitati nakkushaiguste järelevalveatlas (Surveillance Atlas of Infectious Diseases), veebipõhine vahend, mis teeb interaktiivses formaadis kättesaadavaks ELi järelevalveandmed. 2014. aasta lõpu seisuga avaldas keskus atlase kaudu ELi ning osaliselt ka rahvusvahelisi andmeid nelja haiguse kohta.

Avaldati 16 (18) seirearuannet, mis käsitlesid muu hulgas tuberkuloosi, HIVd/AIDSi ning resistentsust mikroobivastastele ravimitele.

41 (41) iganädalast gripiteemalist bülletääni/2014. aasta gripialast järelevalvet käsitlevat nädalaülevaadet.

Sidusrühmade taotlusel esitati 88 (89) teaduslikku arvamust.

5.—7. novembrini 2014 korraldati Stockholmis kaheksas Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta (ESCAIDE), millest võttis osa 608 (550) osalejat.

Iganädalaselt avaldati teadusajakirja Eurosurveillance, mille 2014. aasta mõjufaktor oli 4,65(5,49). See annab Eurosurveillance'ile koha nakkushaiguste kategooria ajakirjade esikümnes.

Lõpparuanne ECDC teise sõltumatu välishinnangu kohta.

Keskusel oli tähtis roll ELi ja rahvusvahelise tegevuse toetamisel ebola-vastases võitluses, mis hõlmas ka keskuse töötajate lähetamist Guineasse.

Viidi läbi esimene sidusrühmade uuring.

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUSED

| 11. | Keskusel on hea meel kontrollikoja kommentaari üle, et eelarve täitmise määr oli kõrge (99 %), ja ka selle üle, et suurte summadega ülekandmised olid põhjendatud tegevusvajadusega. |
| --- | --- |

11.

Keskusel on hea meel kontrollikoja kommentaari üle, et eelarve täitmise määr oli kõrge (99 %), ja ka selle üle, et suurte summadega ülekandmised olid põhjendatud tegevusvajadusega.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/131 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/131

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/15)

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Ameti 2014. aasta eelarve täitmise määr paranes võrreldes eelmise aastaga. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) 8,5 miljonit eurot ehk 35 % (2013. aastal 10,6 miljonit eurot ehk 46 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt kavandatud IT-arendusprojektide (4,5 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2014. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (0,5 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli 2015. aasta (1,9 miljonit eurot). Ameti ühe uue tegevusega – biotsiidide määruse rakendamine (9) – seotud kulud planeeriti katta kõnealuste toodete registreerimistaotluste tasudest (10). 2014. aastal makstud tasud katsid neist kuludest aga vaid 17 % ning ülejäänud osa rahastati liidu (6,3 miljonit eurot) ja EFTA riikide (0,2 miljonit eurot) poolt ameti eelarvesse tehtud osamaksetest. |
| --- | --- |

11.

Ameti 2014. aasta eelarve täitmise määr paranes võrreldes eelmise aastaga. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) 8,5 miljonit eurot ehk 35 % (2013. aastal 10,6 miljonit eurot ehk 46 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt kavandatud IT-arendusprojektide (4,5 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2014. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (0,5 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli 2015. aasta (1,9 miljonit eurot). Ameti ühe uue tegevusega – biotsiidide määruse rakendamine (9) – seotud kulud planeeriti katta kõnealuste toodete registreerimistaotluste tasudest (10). 2014. aastal makstud tasud katsid neist kuludest aga vaid 17 % ning ülejäänud osa rahastati liidu (6,3 miljonit eurot) ja EFTA riikide (0,2 miljonit eurot) poolt ameti eelarvesse tehtud osamaksetest.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 528/2012 (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

9

(10)  Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 80 lõike 3 punkt a.

10

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Nagu ka eelmisel aastal, oli ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) endiselt suur – 10,6 miljonit eurot – (46 %), tulenes see peamiselt kavandatud IT-arendusprojektide (6,3 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2013. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (1,3 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli veebruar 2014 (1,7 miljonit eurot). | Ei kohaldata |
| 2013 | 2013. aasta kinnitavas avalduses teatas ameti tegevdirektor, et tal on piisav kindlus selle kohta, et ressursse on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning et kasutuselolevad kontrollimehhanismid tagavad nõuetekohaselt alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Avalduses esitati aga reservatsioon, kuna ameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ning seega ei saa anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringleksid üksnes registreeritud või autoriseeritud ained, mille eest on ametile tasu makstud. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Nagu ka eelmisel aastal, oli ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) endiselt suur – 10,6 miljonit eurot – (46 %), tulenes see peamiselt kavandatud IT-arendusprojektide (6,3 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2013. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (1,3 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli veebruar 2014 (1,7 miljonit eurot).

Ei kohaldata

2013

2013. aasta kinnitavas avalduses teatas ameti tegevdirektor, et tal on piisav kindlus selle kohta, et ressursse on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning et kasutuselolevad kontrollimehhanismid tagavad nõuetekohaselt alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Avalduses esitati aga reservatsioon, kuna ameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ning seega ei saa anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringleksid üksnes registreeritud või autoriseeritud ained, mille eest on ametile tasu makstud.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Kemikaaliamet (Helsinki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse ehk REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse ehk REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114.

Ameti pädevus

(vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrus e CLP-määrus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (biotsiidide määrus) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 649/2012 (eelnevalt teatatud nõusolek))

Eesmärgid

| — | REACH-määruse ning CLP-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni (REACH-määruse artikli 1 lõige 1, CLP-määruse artikkel 1). |
| --- | --- |

—

REACH-määruse ning CLP-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni (REACH-määruse artikli 1 lõige 1, CLP-määruse artikkel 1).

| — | Euroopa Kemikaaliamet on asutatud REACH-määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad CLP-määrusest. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kemikaaliamet on asutatud REACH-määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad CLP-määrusest.

Ülesanded

| — | Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis).

| — | Teeb registreerimistaotluste kohta järelepärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis). |
| --- | --- |

—

Teeb registreerimistaotluste kohta järelepärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis).

| — | Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse VI jaotis). |
| --- | --- |

—

Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse VI jaotis).

| — | Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks kandidaatainete loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks kandidaatainete loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis).

| — | Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis).

| — | Loob ja haldab avalikku andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119). |
| --- | --- |

—

Loob ja haldab avalikku andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119).

| — | Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, CLP-määruse artikli 50 lõige 2), samuti vastavalt biotsiidide määrusele (EL) nr 528/2012. |
| --- | --- |

—

Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, CLP-määruse artikli 50 lõige 2), samuti vastavalt biotsiidide määrusele (EL) nr 528/2012.

| — | Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning CLP-määrusele (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, CLP-määruse artikli 50 lõige 1). |
| --- | --- |

—

Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning CLP-määrusele (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, CLP-määruse artikli 50 lõige 1).

| — | Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatab läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitleb ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatab läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitleb ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP).

| — | Täidab tehnilisi ja teaduslikke ülesandeid biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel, mis jõustus 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

—

Täidab tehnilisi ja teaduslikke ülesandeid biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel, mis jõustus 1. septembril 2013.

| — | Täidab ülesandeid PIC (Prior Informed Consent ehk eelnevalt teatatud nõusolek) määruse (EL) nr 649/2012 alusel, mis jõustus 1. märtsil 2014. |
| --- | --- |

—

Täidab ülesandeid PIC (Prior Informed Consent ehk eelnevalt teatatud nõusolek) määruse (EL) nr 649/2012 alusel, mis jõustus 1. märtsil 2014.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut (REACH-määruse artikkel 79).

Ülesanded

Kooskõlas REACH-määruse artikli 78 ja ELi ametite raamfinantsmäärusega peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektori ametisse nimetamine ja distsiplinaarvõimu teostamine tema üle. Samuti apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

Tegevdirektor

Ülesanded

REACH-määruse artikkel 83.

REACHi komiteed

Ametil on kolm komiteed (riskihindamise, liikmesriikide ning sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee).

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 3 punktid a–c.

Biotsiidikomitee

Ametil on biotsiidikomitee

Ülesanded

Biotsiidide määruse artikli 75 lõige 1.

Rakendamist käsitleva teabevahetuse foorum

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 4 punktid a–h.

Sekretariaat

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 2 punktid a–o.

Apellatsiooninõukogu

Ülesanded

REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt h.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel (REACH-määruse artikli 97 lõige 10).

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve (sh paranduseelarved)

| — | 113,2 (107,7) miljonit eurot, sealhulgas:






  — | lõivudest saadud tulud: 27,2 (86,1) miljonit eurot; 25,9 (85,8) miljonit eurot tasudest ja lõivudest REACH määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel ja 1,3 (0,3) miljonit eurot biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel kogutud tasudest ja lõivudest. |
| --- | --- | --- |

—

113,2 (107,7) miljonit eurot, sealhulgas:

—

lõivudest saadud tulud: 27,2 (86,1) miljonit eurot; 25,9 (85,8) miljonit eurot tasudest ja lõivudest REACH määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel ja 1,3 (0,3) miljonit eurot biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel kogutud tasudest ja lõivudest.

| — | Liidu osalus: 7,8 (8,6) miljonit eurot, sealhulgas toetus määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) rakendamiseks (5,1 miljonit eurot), eelarve tasakaalustamiseks mõeldud osa (1,2 miljonit eurot), EFTA osalus (0,2 miljonit eurot) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 649/2012 (milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi) rakendamise toetus (1,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Liidu osalus: 7,8 (8,6) miljonit eurot, sealhulgas toetus määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) rakendamiseks (5,1 miljonit eurot), eelarve tasakaalustamiseks mõeldud osa (1,2 miljonit eurot), EFTA osalus (0,2 miljonit eurot) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 649/2012 (milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi) rakendamise toetus (1,3 miljonit eurot).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

| — | Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 495 (503) |
| --- | --- |

—

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 495 (503)

| — | Täidetud ametikohtade arv: 479, millest 9 töölevõtumenetlus on pooleli (468) |
| --- | --- |

—

Täidetud ametikohtade arv: 479, millest 9 töölevõtumenetlus on pooleli (468)

| — | Muu personal: 118 (95) (106 lepingulist töötajat (kellest ühe töölevõtumenetlus on pooleli) ja 12 lähetatud riiklikku eksperti) |
| --- | --- |

—

Muu personal: 118 (95) (106 lepingulist töötajat (kellest ühe töölevõtumenetlus on pooleli) ja 12 lähetatud riiklikku eksperti)

| — | Töötajate arv kokku: 587 (563), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt (1):






  — | põhitegevus: 78 %/458 (386) |
| --- | --- | --- |

—

Töötajate arv kokku: 587 (563), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt (1):

—

põhitegevus: 78 %/458 (386)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 22 %/129 (177) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 22 %/129 (177)

2014. aasta tegevus ja osutatud teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Ameti töökava oli jagatud järgmiseks 17 tegevuseks:

Registreerimine, eelregistreerimine ja andmevahetus

| — | Lõpetatud registreerimistoimikute arv: 9  001(14  839) |
| --- | --- |

—

Lõpetatud registreerimistoimikute arv: 9  001(14  839)

| — | Konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 636 (860) otsust (esialgsed ja lõplikud), millest 67 (198) negatiivsed |
| --- | --- |

—

Konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 636 (860) otsust (esialgsed ja lõplikud), millest 67 (198) negatiivsed

| — | Saadud päringute arv: 1  000(1  903) |
| --- | --- |

—

Saadud päringute arv: 1  000(1  903)

| — | Andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 5 (11) |
| --- | --- |

—

Andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 5 (11)

| — | Ainete arv, mille kohta avalikustati teavet (v.a konfidentsiaalne teave): 12  888(10  561) |
| --- | --- |

—

Ainete arv, mille kohta avalikustati teavet (v.a konfidentsiaalne teave): 12  888(10  561)

Hindamine

| — | Lõpetatud vastavuskontrollide arv: 283 (637) |
| --- | --- |

—

Lõpetatud vastavuskontrollide arv: 283 (637)

| — | Katsetamisettepanekuid käsitlevate lõppotsuste arv: 204 (111) |
| --- | --- |

—

Katsetamisettepanekuid käsitlevate lõppotsuste arv: 204 (111)

Riskijuhtimine

| — | Kandidaatainete loetellu kandmiseks kindlakstehtud ainete arv: 10 (13) |
| --- | --- |

—

Kandidaatainete loetellu kandmiseks kindlakstehtud ainete arv: 10 (13)

| — | Soovitused ainete lisamiseks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Soovitused ainete lisamiseks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (1)

| — | Komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 4 (2)

| — | Saadud autoriseerimistaotluste arv: 19 (8) |
| --- | --- |

—

Saadud autoriseerimistaotluste arv: 19 (8)

| — | Kandidaatainete loetellu kantud ainete mainimiste arv artiklites: 14 (93) |
| --- | --- |

—

Kandidaatainete loetellu kantud ainete mainimiste arv artiklites: 14 (93)

Klassifitseerimine ja märgistamine

| — | Saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 6,4 miljonit seoses rohkem kui 1 33  000 ainega (millest rohkem kui 1 18  000-t käsitletakse avalikult levitatavates teatistes) |
| --- | --- |

—

Saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 6,4 miljonit seoses rohkem kui 1 33  000 ainega (millest rohkem kui 1 18  000-t käsitletakse avalikult levitatavates teatistes)

| — | Ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta saadud ettepanekute arv: 44 (29) |
| --- | --- |

—

Ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta saadud ettepanekute arv: 44 (29)

| — | Saadud alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 28 (28) |
| --- | --- |

—

Saadud alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 28 (28)

Nõu ja abi

| — | Ameti konsultatsioonipunkti poolt vastatud küsimuste arv: 7  628(5  975) |
| --- | --- |

—

Ameti konsultatsioonipunkti poolt vastatud küsimuste arv: 7  628(5  975)

| — | Uusi suunisdokumente väljastatud: 10 (1) |
| --- | --- |

—

Uusi suunisdokumente väljastatud: 10 (1)

| — | Uuendatud suuniseid ja parandusi väljastatud: 9 (3) uuendust ja 8 (4) parandust |
| --- | --- |

—

Uuendatud suuniseid ja parandusi väljastatud: 9 (3) uuendust ja 8 (4) parandust

Teaduslikud IT-vahendid

| — | 2014. aastal avaldati kaks biotsiidide registri uut versiooni |
| --- | --- |

—

2014. aastal avaldati kaks biotsiidide registri uut versiooni

| — | Töötati välja ja võeti kasutusele SPC editor, et toetada biotsiidide struktureeritud täiendava kaitse tunnistuse (SPC) koostamist |
| --- | --- |

—

Töötati välja ja võeti kasutusele SPC editor, et toetada biotsiidide struktureeritud täiendava kaitse tunnistuse (SPC) koostamist

| — | Eelnevalt teatatud nõusoleku (PIC) määruse uus tugisüsteem, ePic, valmis õigeaegselt, et käsitleda 2015. aastal saabuvaid teateid |
| --- | --- |

—

Eelnevalt teatatud nõusoleku (PIC) määruse uus tugisüsteem, ePic, valmis õigeaegselt, et käsitleda 2015. aastal saabuvaid teateid

| — | Kasutuselolnud levitamissüsteemi täiustati, et hõlmata biotsiide ja PIC andmeid ning tegevust tõhustada |
| --- | --- |

—

Kasutuselolnud levitamissüsteemi täiustati, et hõlmata biotsiide ja PIC andmeid ning tegevust tõhustada

| — | Toodet Chesar 2 ajakohastati (versioon 2.3) |
| --- | --- |

—

Toodet Chesar 2 ajakohastati (versioon 2.3)

| — | Käivitati juhtumite haldamise platvorm Dynamic Case, mida kasutati aasta lõpu seisuga juba 17-s REACH ja CLP menetluses |
| --- | --- |

—

Käivitati juhtumite haldamise platvorm Dynamic Case, mida kasutati aasta lõpu seisuga juba 17-s REACH ja CLP menetluses

| — | Avaldati Odyssey kaks uut versiooni |
| --- | --- |

—

Avaldati Odyssey kaks uut versiooni

| — | Avaldati ECM-DEP kaks hooldusversiooni |
| --- | --- |

—

Avaldati ECM-DEP kaks hooldusversiooni

ELi institutsioonide ja asutuste teaduslik ja tehniline nõustamine

| — | 2014. aasta oktoobris viidi edukalt läbi teaduslik seminar nanomaterjalide riskihindamise regulatiivsete probleemide teemal |
| --- | --- |

—

2014. aasta oktoobris viidi edukalt läbi teaduslik seminar nanomaterjalide riskihindamise regulatiivsete probleemide teemal

| — | Avaldati ameti teine REACH-määruse artikli 117 lõike 3 alusel esitatav aruanne loomkatsete alternatiivide kasutamise kohta |
| --- | --- |

—

Avaldati ameti teine REACH-määruse artikli 117 lõike 3 alusel esitatav aruanne loomkatsete alternatiivide kasutamise kohta

| — | Ajakohastati ameti nanomaterjalide kahe aasta töökava |
| --- | --- |

—

Ajakohastati ameti nanomaterjalide kahe aasta töökava

| — | Peeti nanomaterjalide töörühma kaks kohtumist |
| --- | --- |

—

Peeti nanomaterjalide töörühma kaks kohtumist

| — | Anti panus komisjoni töösse REACH-määruse lisade ülevaatamisel seoses nanomaterjalide erinõuetega |
| --- | --- |

—

Anti panus komisjoni töösse REACH-määruse lisade ülevaatamisel seoses nanomaterjalide erinõuetega

| — | Amet avaldas koos Teadusuuringute Ühiskeskusega aruande „Awareness of non-animal methods for the assessment of chemicals – View to promote non-animal testing and alternative methods” |
| --- | --- |

—

Amet avaldas koos Teadusuuringute Ühiskeskusega aruande „Awareness of non-animal methods for the assessment of chemicals – View to promote non-animal testing and alternative methods”

| — | Osalemine OECD katsesuuniste ja katsete tegemise strateegiate (IATAs) väljatöötamises eelkõige järgmistes valdkondades: naha ja silmade ärritus/söövitus, naha sensibiliseerimine, genotoksilisus, sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad, reproduktiivtoksilisus ning ökotoksilisus vees ja maismaal. |
| --- | --- |

—

Osalemine OECD katsesuuniste ja katsete tegemise strateegiate (IATAs) väljatöötamises eelkõige järgmistes valdkondades: naha ja silmade ärritus/söövitus, naha sensibiliseerimine, genotoksilisus, sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad, reproduktiivtoksilisus ning ökotoksilisus vees ja maismaal.

Komiteed ja foorum

| — | Liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 149 (155) |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 149 (155)

| — | Piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 88 (41) |
| --- | --- |

—

Piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 88 (41)

| — | Spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 34 (3) |
| --- | --- |

—

Spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 34 (3)

Apellatsiooninõukogu

| — | Esitatud kaebuste arv: 18 (22) |
| --- | --- |

—

Esitatud kaebuste arv: 18 (22)

| — | Kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 16 (8) |
| --- | --- |

—

Kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 16 (8)

Teavitustöö

| — | Korraldati kolm sidusrühmade üritust:






  — | kaks sidusrühmade päeva |
| --- | --- | --- |

—

Korraldati kolm sidusrühmade üritust:

—

kaks sidusrühmade päeva

| — | akrediteeritud sidusrühmade seminar |
| --- | --- |

—

akrediteeritud sidusrühmade seminar

| — | 8 veebiseminari 2  060 osalejaga |
| --- | --- |

—

8 veebiseminari 2  060 osalejaga

| — | 264 (250) tõlget |
| --- | --- |

—

264 (250) tõlget

| — | 1 4 81  986 veebisaidi külastajat, kokku 4 4 30  136 külastust |
| --- | --- |

—

1 4 81  986 veebisaidi külastajat, kokku 4 4 30  136 külastust

| — | 61 (53) trükist. |
| --- | --- |

—

61 (53) trükist.

| — | 21 pressiteadet ja 49 ajakirjandusele antud intervjuud |
| --- | --- |

—

21 pressiteadet ja 49 ajakirjandusele antud intervjuud

| — | 57 uudisteadet, e-News bülletääni, uudiskirja |
| --- | --- |

—

57 uudisteadet, e-News bülletääni, uudiskirja

| — | 1  136 Twitteri sõnumit, 51 Facebooki postitust ja 38 LinkedIni postitust |
| --- | --- |

—

1  136 Twitteri sõnumit, 51 Facebooki postitust ja 38 LinkedIni postitust

Koostöö

| — | Teaduslik ja tehniline koostöö OECD-ga (nt rahvusvahelise unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi teemal) ja riiklike asutustega (Austraalia, Kanada, Jaapan ja USA) ning tehniline tugi komisjoni rahvusvahelisele tegevusele (nt seoses ÜRO kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalse harmoneeritud süsteemiga) |
| --- | --- |

—

Teaduslik ja tehniline koostöö OECD-ga (nt rahvusvahelise unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi teemal) ja riiklike asutustega (Austraalia, Kanada, Jaapan ja USA) ning tehniline tugi komisjoni rahvusvahelisele tegevusele (nt seoses ÜRO kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalse harmoneeritud süsteemiga)

Juhtimine

| — | Haldus- ja juhtimissüsteemide pidev edasiarendamine ja täiustamine |
| --- | --- |

—

Haldus- ja juhtimissüsteemide pidev edasiarendamine ja täiustamine

| — | Ametile anti ISO 9001 sertifikaat |
| --- | --- |

—

Ametile anti ISO 9001 sertifikaat

Rahastamine, hanked ja raamatupidamine

| — | Range eelarve ja rahareservi haldamine |
| --- | --- |

—

Range eelarve ja rahareservi haldamine

| — | 2014. aastal hankis amet teadus-, IT- ja haldusalaseid teenuseid olemasolevate raamlepingute alusel (548 erilepingut/tellimust) ning hankemenetluste kaudu (188 lepingut). Täpsemalt viis amet edukalt lõpule avatud hankemenetluse uute raamlepingute sõlmimiseks seoses keeleõppe, ameti IQMS-süsteemi sertifitseerimisega vastavalt ISO 9001:2008 standardile ja arvelduskonto pangandusteenustega. Samuti algatas amet projekti, et tõhustada hangete ja lepingute haldamist ning sellega seotud finantsmenetlusi. |
| --- | --- |

—

2014. aastal hankis amet teadus-, IT- ja haldusalaseid teenuseid olemasolevate raamlepingute alusel (548 erilepingut/tellimust) ning hankemenetluste kaudu (188 lepingut). Täpsemalt viis amet edukalt lõpule avatud hankemenetluse uute raamlepingute sõlmimiseks seoses keeleõppe, ameti IQMS-süsteemi sertifitseerimisega vastavalt ISO 9001:2008 standardile ja arvelduskonto pangandusteenustega. Samuti algatas amet projekti, et tõhustada hangete ja lepingute haldamist ning sellega seotud finantsmenetlusi.

| — | Nende ettevõtete koguarv, kelle VKE-staatust kontrolliti: 271 (516) |
| --- | --- |

—

Nende ettevõtete koguarv, kelle VKE-staatust kontrolliti: 271 (516)

Personal ja korporatiivteenused

| — | Viidi lõpule 22 (27) valikumenetlust; võeti tööle 62 (87) töötajat (ajutised ja lepingulised töötajad) |
| --- | --- |

—

Viidi lõpule 22 (27) valikumenetlust; võeti tööle 62 (87) töötajat (ajutised ja lepingulised töötajad)

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

| — | Käivitati personali juhtimissüsteemi (HRMS) esimesed moodulid |
| --- | --- |

—

Käivitati personali juhtimissüsteemi (HRMS) esimesed moodulid

| — | Võeti kasutusele täielikult uuendatud dokumendihaldussüsteem |
| --- | --- |

—

Võeti kasutusele täielikult uuendatud dokumendihaldussüsteem

Biotsiidid

| — | 2  094 biotsiidide taotluse (uute toimeainete taotlused, uuendamine või läbivaatamine, toodete liidu poolne autoriseerimine) töötlemine ja liikmesriikidele edastamine |
| --- | --- |

—

2  094 biotsiidide taotluse (uute toimeainete taotlused, uuendamine või läbivaatamine, toodete liidu poolne autoriseerimine) töötlemine ja liikmesriikidele edastamine

| — | Lahendati neli andmevahetusega seotud vaidlust |
| --- | --- |

—

Lahendati neli andmevahetusega seotud vaidlust

| — | Tarnijate toimeainete taotluste hindamine ja heakskiidetud tarnijate nimekirja haldamine: 1 otsus |
| --- | --- |

—

Tarnijate toimeainete taotluste hindamine ja heakskiidetud tarnijate nimekirja haldamine: 1 otsus

| — | Tehnilise samaväärsuse taotluste hindamine: 7 otsust |
| --- | --- |

—

Tehnilise samaväärsuse taotluste hindamine: 7 otsust

| — | Toimeainete keemilise samaväärsuse hindamine: 1 juhtum |
| --- | --- |

—

Toimeainete keemilise samaväärsuse hindamine: 1 juhtum

Eelnevalt teatatud nõusolek

| — | Käsitleti 5  289 teadet |
| --- | --- |

—

Käsitleti 5  289 teadet

---

(1)  Võrdlusuuringu põhjal.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | ECHA tunnustab kontrollikoja järeldust ning pöörab ka edaspidi tähelepanu sellele, et ülekandmised oleksid põhjendatud.
  On tõsi, et biotsiidimääruse kohaste 2014. aastal laekunud taotluste lõivud katsid ameti vastavatest kuludest vaid väikese osa. Komisjoni esialgne oletus, et amet muutub suures osas isemajandavaks, ei osutunud õigeks, sest riiklike ja Euroopa Liidu lõivude osas pigem taotletakse biotsiidide liidu loa asemel riiklikku luba ja kasutatakse vastastikust tunnustamist.
  Samas on Euroopa Komisjon mitmel korral vähendanud lõivude hinnangulisi summasid ja tunnustab praegu ELi aastatoetuse vajadust, et katta enamik ECHA lõivudega mitteseotud ülesannete kuludest. Komisjon on algatanud ka sõltumatu uuringu, et 2015. aastal anda vajalik panus lõivude määruse läbivaatamisse, nagu on ette nähtud biotsiidimääruses. |
| --- | --- |

11.

ECHA tunnustab kontrollikoja järeldust ning pöörab ka edaspidi tähelepanu sellele, et ülekandmised oleksid põhjendatud.

On tõsi, et biotsiidimääruse kohaste 2014. aastal laekunud taotluste lõivud katsid ameti vastavatest kuludest vaid väikese osa. Komisjoni esialgne oletus, et amet muutub suures osas isemajandavaks, ei osutunud õigeks, sest riiklike ja Euroopa Liidu lõivude osas pigem taotletakse biotsiidide liidu loa asemel riiklikku luba ja kasutatakse vastastikust tunnustamist.

Samas on Euroopa Komisjon mitmel korral vähendanud lõivude hinnangulisi summasid ja tunnustab praegu ELi aastatoetuse vajadust, et katta enamik ECHA lõivudega mitteseotud ülesannete kuludest. Komisjon on algatanud ka sõltumatu uuringu, et 2015. aastal anda vajalik panus lõivude määruse läbivaatamisse, nagu on ette nähtud biotsiidimääruses.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/143 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/143

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/16)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2). |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | 2014. aastal kuulutas amet välja teenuste pakkumise projektikonkursi võrdlusandmete komponendi jaoks IT ja geograafiliste teabesüsteemide konsultatsiooniteenuste pakkumiseks ja Euroopa Keskkonnaameti toetamiseks muude Copernicuse programmi tegevuse elluviimisel, ning selle kogumaht oli 1,7 miljonit eurot. Hanke tehniline kirjeldus ei sisaldanud ühte olulist pakkumuse osa – teadaolevad puudused. Selgem tehniline kirjeldus oleks muutnud hankemenetluse tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks. |
| --- | --- |

11.

2014. aastal kuulutas amet välja teenuste pakkumise projektikonkursi võrdlusandmete komponendi jaoks IT ja geograafiliste teabesüsteemide konsultatsiooniteenuste pakkumiseks ja Euroopa Keskkonnaameti toetamiseks muude Copernicuse programmi tegevuse elluviimisel, ning selle kogumaht oli 1,7 miljonit eurot. Hanke tehniline kirjeldus ei sisaldanud ühte olulist pakkumuse osa – teadaolevad puudused. Selgem tehniline kirjeldus oleks muutnud hankemenetluse tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Kuigi amet on toetuste puhul kasutusele võtnud uued eel- ja järelkontrollid, ei ole tõendamismenetlusi veel dokumenteeritud. Toetusesaajatele (Euroopa teemakeskused) on aga väljastatud kuluaruannete koostamise suunised. |
| --- | --- |

12.

Kuigi amet on toetuste puhul kasutusele võtnud uued eel- ja järelkontrollid, ei ole tõendamismenetlusi veel dokumenteeritud. Toetusesaajatele (Euroopa teemakeskused) on aga väljastatud kuluaruannete koostamise suunised.

| 13. | Auditeeritud toetustega seotud tehingutes leiti siiski puudusi. Ühe Euroopa teemakeskuse puhul oli kontrollija väljamaksetaotluses leidnud abikõlbmatuid kulusid, kuid eelarvevahendite käsutaja kiitis heaks kogu väljamaksetaotluses esitatud summa. Ühel teisel juhul maksti välja kogu väljamaksetaotluses sisalduv summa, kuigi enamik eelkontrolliks valitud partneritest ei olnud ametile nõutavaid dokumente esitanud. Lisaks osales siseaudiitor nii eel- kui järelkontrollis – need ülesanded on teineteisega vastuolus. Tuleb märkida, et eelkontrollide süsteemi üle on kontrollikoja ja ameti vahel toimunud arutelud juba 2012. aastast alates. |
| --- | --- |

13.

Auditeeritud toetustega seotud tehingutes leiti siiski puudusi. Ühe Euroopa teemakeskuse puhul oli kontrollija väljamaksetaotluses leidnud abikõlbmatuid kulusid, kuid eelarvevahendite käsutaja kiitis heaks kogu väljamaksetaotluses esitatud summa. Ühel teisel juhul maksti välja kogu väljamaksetaotluses sisalduv summa, kuigi enamik eelkontrolliks valitud partneritest ei olnud ametile nõutavaid dokumente esitanud. Lisaks osales siseaudiitor nii eel- kui järelkontrollis – need ülesanded on teineteisega vastuolus. Tuleb märkida, et eelkontrollide süsteemi üle on kontrollikoja ja ameti vahel toimunud arutelud juba 2012. aastast alates.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Amet on sõlminud teenuslepingu (sh elektronposti teenused) pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingu tingimustes ei määratleta piisavalt ameti andmete asukohta. Töövõtja on jätnud endale õiguse edastada ilma etteteatamata ameti andmeid väljapoole Euroopa Liidu geograafilist territooriumi, nt latentsusaja probleemide käsitlemisel võib osutuda vajalikuks marsruutimisandmete kopeerimine erinevate piirkondade erinevatesse andmekeskustesse. Seetõttu ei ole amet taganud, et Euroopa Liidu privileegid ja immuniteedid (mis kehtivad ametile) oleksid kaitstud ning et teenuse pakkuja austab täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust. |
| --- | --- |

14.

Amet on sõlminud teenuslepingu (sh elektronposti teenused) pilveteenuste pakkujaga, kasutades selleks informaatika peadirektoraadi hangitud institutsioonidevahelist lepingut. Lepingu tingimustes ei määratleta piisavalt ameti andmete asukohta. Töövõtja on jätnud endale õiguse edastada ilma etteteatamata ameti andmeid väljapoole Euroopa Liidu geograafilist territooriumi, nt latentsusaja probleemide käsitlemisel võib osutuda vajalikuks marsruutimisandmete kopeerimine erinevate piirkondade erinevatesse andmekeskustesse. Seetõttu ei ole amet taganud, et Euroopa Liidu privileegid ja immuniteedid (mis kehtivad ametile) oleksid kaitstud ning et teenuse pakkuja austab täielikult ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud eraelu puutumatust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 15. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal andis amet kolme suurema toetusprogrammi (1) raames toetusi liitudele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 11,9 miljonit eurot, moodustades 27 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev ametipoolne kontrollimine seisne väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Üldjuhul ei taotle amet toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kuludest kõige suuremat osa hõlmavate personalikulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente (2). Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (3). | Pooleli |
| 2013 | 2013. aastal andis amet viie suurema toetusprogrammi (4) raames toetusi konsortsiumitele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2013. aastal 13,9 miljonit eurot, moodustades 31 % tegevuskulude kogumahust. Ameti tehtav eelkontroll seisneb väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Pärast kontrollikoja eelmise aasta kommentaari tõhustas amet kontrolli toetusprogrammide raames deklareeritud personalikulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse üle, kuna need moodustavad suurima osa kuludest. Kontrolliti valimisse kuulunud toetusesaajate tööajatabeleid, et veenduda väljamaksetaotlustes esitatud palgakulude õigsuses, palgatõendeid aga ei nõutud. Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva.
  Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta koguti tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal andis amet kolme suurema toetusprogrammi (1) raames toetusi liitudele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 11,9 miljonit eurot, moodustades 27 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev ametipoolne kontrollimine seisne väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Üldjuhul ei taotle amet toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kuludest kõige suuremat osa hõlmavate personalikulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente (2). Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (3).

Pooleli

2013

2013. aastal andis amet viie suurema toetusprogrammi (4) raames toetusi konsortsiumitele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2013. aastal 13,9 miljonit eurot, moodustades 31 % tegevuskulude kogumahust. Ameti tehtav eelkontroll seisneb väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Pärast kontrollikoja eelmise aasta kommentaari tõhustas amet kontrolli toetusprogrammide raames deklareeritud personalikulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse üle, kuna need moodustavad suurima osa kuludest. Kontrolliti valimisse kuulunud toetusesaajate tööajatabeleid, et veenduda väljamaksetaotlustes esitatud palgakulude õigsuses, palgatõendeid aga ei nõutud. Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva.

Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta koguti tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Pooleli

---

(1)  Euroopa teemakeskused, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) ning üleilmse keskkonna- ja turvaseire esialgsed toimingud (GIO).

(2)  Teist liiki kulude kohta (st allhanked, varustuse soetamine) nõutakse toetavaid dokumente nõutakse ja analüüsitakse neid.

(3)  Aastatel 2011 ja 2012 viidi läbi üks eelkontroll, et vaadata üle ühe toetusesaaja kontrollisüsteemid. Aastal 2010 viidi läbi üks eelkontroll, et kontrollida ühe toetusesaaja deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust.

(4)  Euroopa teemakeskused, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) esialgsed toimingud (GIO ja GIO2), GMESi kohapealne koordineerimine (GISC) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA2).

---

II LISA

Euroopa Keskkonnaamet (Kopenhaagen)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) | Keskkonnapoliitika

  Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.
  Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [–-] Oma poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/1990) | Eesmärgid

  Luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:






  1. | objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:






  a) | rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

Keskkonnapoliitika

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [–-] Oma poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/1990)

Eesmärgid

Luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:

1.

objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:

a)

rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid;

| b) | hinnata nende meetmete tulemusi; |
| --- | --- |

b)

hinnata nende meetmete tulemusi;

| c) | tagada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud; |
| --- | --- |

c)

tagada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud;

| 2. | vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. |
| --- | --- |

2.

vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Ülesanded

| — | asutada koostöös liikmesriikidega Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ning koordineerida selle tegevust; |
| --- | --- |

—

asutada koostöös liikmesriikidega Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ning koordineerida selle tegevust;

| — | anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks;

| — | osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet; |
| --- | --- |

—

osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet;

| — | nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel; |
| --- | --- |

—

nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel;

| — | talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; |
| --- | --- |

—

talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust;

| — | kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega; |
| --- | --- |

—

kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega;

| — | soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse; |
| --- | --- |

—

soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse;

| — | avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega; |
| --- | --- |

—

avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega;

| — | stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist; |
| --- | --- |

—

stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist;

| — | tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil; |
| --- | --- |

—

tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil;

| — | teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa Liitu mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust; |
| --- | --- |

—

teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa Liitu mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust;

| — | abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi. |
| --- | --- |

—

abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, üks esindaja igast ameti liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat, kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast.

Ülesanded

Võtta vastu mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ja tagada nende rakendamine ning võtta vastu ameti iga-aastane tegevusaruanne.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

52,6 (41,7) miljonit eurot,

ELi toetus: 80 % (100 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 135 (138)

Täidetud ametikohad: 130 (132), millele lisaks muud ametikohad 74 (78) (lepingulised töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 204 (210)

Ametikohtade loetelu jagunemine järgnevate tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 97 (98) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 97 (98)

| — | haldusülesanded: 38 (40) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 38 (40)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

| Artiklid | 14 (48) |
| --- | --- |
| Tähtsündmused | 46 (53) |
| Pressiteated | 7 (11) |
| Andmekogumid | 54 (29) |
| Näitajad | 34 (46) |
| Kaardid, joonised | 48 (217) |
| Brošüürid, infolehed jne | 1 (5) |
| Äridokumendid | 2 (5) |
| Aruanded | 10 (13) |
| Tehnilised aruanded | 17 (21) |
| EEA Signals | 1 (1) |
| SOER | 1 (0) |

Artiklid

14 (48)

Tähtsündmused

46 (53)

Pressiteated

7 (11)

Andmekogumid

54 (29)

Näitajad

34 (46)

Kaardid, joonised

48 (217)

Brošüürid, infolehed jne

1 (5)

Äridokumendid

2 (5)

Aruanded

10 (13)

Tehnilised aruanded

17 (21)

EEA Signals

1 (1)

SOER

1 (0)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Ameti arvates järgiti läbipaistvuse põhimõtet. Teadaolevaid puudusi kirjeldati adekvaatselt tehnilise kirjelduse punktis 6.3.2, kus kasutati selliseid sõnu nagu „täiustamine, parandamine, kohandamine ja kooskõla tagamine”. Tehnilise kirjelduse täisversioon on ameti veebilehel (http://www.eea.europa.eu/about-us/tenders/eea-mdi-14-005-it). |
| --- | --- |

11.

Ameti arvates järgiti läbipaistvuse põhimõtet. Teadaolevaid puudusi kirjeldati adekvaatselt tehnilise kirjelduse punktis 6.3.2, kus kasutati selliseid sõnu nagu „täiustamine, parandamine, kohandamine ja kooskõla tagamine”. Tehnilise kirjelduse täisversioon on ameti veebilehel (http://www.eea.europa.eu/about-us/tenders/eea-mdi-14-005-it).

| 12. | Alates maist 2014 toetuste uute eel- ja järelkontrollide rakendamisel prioriseeris amet toetusesaajatele väljastatud kuluaruannete koostamise suuniseid. Ameti kuluaruannete koostamise suunised töötati välja ja edastati ressursiametnikele, kes teevad toetuste eelkontrolle, mida kohaldatakse alates eelarveaastast 2016. |
| --- | --- |

12.

Alates maist 2014 toetuste uute eel- ja järelkontrollide rakendamisel prioriseeris amet toetusesaajatele väljastatud kuluaruannete koostamise suuniseid. Ameti kuluaruannete koostamise suunised töötati välja ja edastati ressursiametnikele, kes teevad toetuste eelkontrolle, mida kohaldatakse alates eelarveaastast 2016.

| 13. | Pärast kontrollikoja tähelepanekut nõudis amet asjassepuutuvalt toetusesaajalt toetuse tagastamist.
  Amet tagab sisekontrollistandardi nr 18 range rakendamise, et registreerida kõik kontrollide eiramised või kehtestatud eeskirjadest kõrvalekaldumised tulevikus.
  Mis puudutab tähelepaneku teist osa, siis amet ei pidanud tõhusaks nõuda dokumente, sest samadelt partneritelt oli minevikus saadud kaalukad tõendid. Amet oli lisaks samal ajal ühenduses kontrollikoja audiitoritega, et välja töötada kõige sobivamad kontrollimeetmed, mille eesmärk on tagada kate ja nõuetele vastavus.
  Amet võtab teadmiseks selle tähelepaneku kolmanda märkuse ja võtab seda arvesse Euroopa teemakeskuste praeguste kontrollieeskirjade läbivaatamisel. Töötatakse välja ametlik järelkontrolli strateegia, et tagada kooskõla ameti siseauditi üksuse ülesannetega. Siseaudiitor teeb üksnes järelkontrolle, hõlmates nii kohapealsed kontrollid ning andes panuse ameti eelkontrolliprotsessi tõhususse. |
| --- | --- |

13.

Pärast kontrollikoja tähelepanekut nõudis amet asjassepuutuvalt toetusesaajalt toetuse tagastamist.

Amet tagab sisekontrollistandardi nr 18 range rakendamise, et registreerida kõik kontrollide eiramised või kehtestatud eeskirjadest kõrvalekaldumised tulevikus.

Mis puudutab tähelepaneku teist osa, siis amet ei pidanud tõhusaks nõuda dokumente, sest samadelt partneritelt oli minevikus saadud kaalukad tõendid. Amet oli lisaks samal ajal ühenduses kontrollikoja audiitoritega, et välja töötada kõige sobivamad kontrollimeetmed, mille eesmärk on tagada kate ja nõuetele vastavus.

Amet võtab teadmiseks selle tähelepaneku kolmanda märkuse ja võtab seda arvesse Euroopa teemakeskuste praeguste kontrollieeskirjade läbivaatamisel. Töötatakse välja ametlik järelkontrolli strateegia, et tagada kooskõla ameti siseauditi üksuse ülesannetega. Siseaudiitor teeb üksnes järelkontrolle, hõlmates nii kohapealsed kontrollid ning andes panuse ameti eelkontrolliprotsessi tõhususse.

| 14. | Enne e-posti pilveteenuse rakendamist viis amet läbi katseuuringu ja kaasnevate muutuste riskihindamise, milles osalesid ameti IT- ja kvaliteedihalduse eksperdid ning andmekaitseametnik. Hindamisprotsessi tulemusel nõuti teenusepakkujalt täiendavaid selgitusi ja tagatisi, et tagada kooskõla Euroopa isikuandmete kaitse määrusega. Seoses sellega kinnitas teenusepakkuja järgmist:






  — | andmekeskuste asukoht on Euroopas (põhikeskus on Dublinis ja varukeskus on Amsterdamis) ning suhtlus ameti ja andmekeskuste vahel on krüptitud; |
| --- | --- | --- |

14.

Enne e-posti pilveteenuse rakendamist viis amet läbi katseuuringu ja kaasnevate muutuste riskihindamise, milles osalesid ameti IT- ja kvaliteedihalduse eksperdid ning andmekaitseametnik. Hindamisprotsessi tulemusel nõuti teenusepakkujalt täiendavaid selgitusi ja tagatisi, et tagada kooskõla Euroopa isikuandmete kaitse määrusega. Seoses sellega kinnitas teenusepakkuja järgmist:

—

andmekeskuste asukoht on Euroopas (põhikeskus on Dublinis ja varukeskus on Amsterdamis) ning suhtlus ameti ja andmekeskuste vahel on krüptitud;

| — | teenusepakkuja järgib Euroopa Liidu andmekaitsemäärust ja Euroopa Liidu raamistikku Safe Harbour; |
| --- | --- |

—

teenusepakkuja järgib Euroopa Liidu andmekaitsemäärust ja Euroopa Liidu raamistikku Safe Harbour;

| — | teenusepakkuja annab parima, et suunata ümber õigusküsimused või teatab koheselt ametile mis tahes sellistest küsimustest, võimaldades ametisse nimetaval asutusel teha teadlik otsus vajaliku andmeedastuse kohta; |
| --- | --- |

—

teenusepakkuja annab parima, et suunata ümber õigusküsimused või teatab koheselt ametile mis tahes sellistest küsimustest, võimaldades ametisse nimetaval asutusel teha teadlik otsus vajaliku andmeedastuse kohta;

| — | pilveteenused on atesteeritud uue ISO 27018/2014 sertifikaadiga ja neid auditeeritakse korrapäraselt; |
| --- | --- |

—

pilveteenused on atesteeritud uue ISO 27018/2014 sertifikaadiga ja neid auditeeritakse korrapäraselt;

| — | kehtestatud julgeolekumeetmed võimaldavad uuenduste pidevat ja viivitamatut kohaldamist ning võimaliku sissetungi tuvastamise, jälitamise ja lahendamise paremaid võimalusi. |
| --- | --- |

—

kehtestatud julgeolekumeetmed võimaldavad uuenduste pidevat ja viivitamatut kohaldamist ning võimaliku sissetungi tuvastamise, jälitamise ja lahendamise paremaid võimalusi.

Amet on seetõttu arvamusel, et tuvastatud jääkrisk on vastuvõetav ja sõlmitud lepingutega adekvaatselt kaetud. Amet vaatab siiski lepingu rakendamist korrapäraselt läbi, et hinnata riske ümber ja võtta sobivaid meetmeid ja parandusmeetmeid, kui see osutub vajalikuks.

Amet on lisaks arvamusel, et pilveteenuse kasutamine ei mõjuta immuniteete ja privileege, mis kaitsevad ameti andmeid.

Mis puudutab ELi põhiõiguste hartas sätestatud eraelu puutumatust, siis on amet praeguseks uuendanud oma e-posti kasutamise eeskirju ja lisanud personali jaoks lahtiütluse seoses e-posti süsteemi piiratud isikliku kasutusega.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/151

---

ARUANNE

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/17)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet” või „EFCA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2). |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet” või „EFCA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 10. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

10.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 4 98  592 eurot (38 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest); ning III jaotises (tegevuskulud) – summas 7 34  301 eurot (43 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). | Ei kohaldata |
| 2013 | III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2013. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 4 98  592 eurot (38 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest); ning III jaotises (tegevuskulud) – summas 7 34  301 eurot (43 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest).

Ei kohaldata

2013

III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2013. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (Vigo)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43) | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1224/2009) | Eesmärk







  — | määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43)

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1224/2009)

Eesmärk

—

määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Ülesanded/missioon

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi;

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele;

| — | aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele;

| — | aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| — | aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ELis; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ELis;

| — | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| — | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| — | vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki; |
| --- | --- |

—

vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki;

| — | toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige järgmist:






  i) | liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamist konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige järgmist:

i)

liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamist konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks;

| ii) | ameti ülesannete täitmiseks vajalikku kontrollitööd. |
| --- | --- |

ii)

ameti ülesannete täitmiseks vajalikku kontrollitööd.

Juhime tähelepanu sellele, et peale ameti asutamist sätestava määruse muutmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 on ameti pädevust laiendatud järgmiselt.

| 1. | Ameti koordinatsioonitegevus hõlmab kogu ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontrollimist. |
| --- | --- |

1.

Ameti koordinatsioonitegevus hõlmab kogu ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontrollimist.

| 2. | Ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks. |
| --- | --- |

2.

Ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks.

| 3. | Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.

Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks.

| 4. | Vajaduse korral teeb amet järgmist:






  a) | annab välja kasutusjuhendeid inspekteerimise ühtlustatud standardite kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

Vajaduse korral teeb amet järgmist:

a)

annab välja kasutusjuhendeid inspekteerimise ühtlustatud standardite kohta;

| b) | töötab välja abimaterjale, milles kajastuvad parimad tavad ühise kalanduspoliitika kontrollimise valdkonnas, sealhulgas kontrolliametnike koolitamise kohta, ning ajakohastab neid regulaarselt; |
| --- | --- |

b)

töötab välja abimaterjale, milles kajastuvad parimad tavad ühise kalanduspoliitika kontrollimise valdkonnas, sealhulgas kontrolliametnike koolitamise kohta, ning ajakohastab neid regulaarselt;

| c) | annab komisjonile vajalikku tehnilist ja haldusalast tuge viimase ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile vajalikku tehnilist ja haldusalast tuge viimase ülesannete täitmiseks.

| 5. | Amet aitab kaasa koostööle liikmesriikide vahel ning nende ja komisjoni vahel ühtlustatud kontrollistandardite väljatöötamisel vastavalt ELi õigusaktidele ning võttes arvesse parimaid tavasid liikmesriikides ja kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

5.

Amet aitab kaasa koostööle liikmesriikide vahel ning nende ja komisjoni vahel ühtlustatud kontrollistandardite väljatöötamisel vastavalt ELi õigusaktidele ning võttes arvesse parimaid tavasid liikmesriikides ja kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid.

| 6. | Komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse olukord, mis hõlmab otsest, kaudset või potentsiaalset tõsist ohtu ühisele kalanduspoliitikale) ning ohtu ei ole võimalik olemasolevate vahenditega ära hoida, kõrvaldada ega vähendada ega asjakohaselt juhtida. |
| --- | --- |

6.

Komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse olukord, mis hõlmab otsest, kaudset või potentsiaalset tõsist ohtu ühisele kalanduspoliitikale) ning ohtu ei ole võimalik olemasolevate vahenditega ära hoida, kõrvaldada ega vähendada ega asjakohaselt juhtida.

| 7. | Amet aitab kaasa ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamisele ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

7.

Amet aitab kaasa ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamisele ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 hõlmatud valdkondades.

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013)

Nimetatud määrusega võeti vastu uus ühine kalanduspoliitika. Määruses puudutavad ametit järgmised sätted:

| — | liit teeb muu hulgas ameti kaudu koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, sh piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et tagada meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisega seotud meetmete parem täitmine, et tagada selliste rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud meetmete range järgimine; |
| --- | --- |

—

liit teeb muu hulgas ameti kaudu koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, sh piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et tagada meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisega seotud meetmete parem täitmine, et tagada selliste rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud meetmete range järgimine;

| — | ühise kalanduspoliitika kontroll ja jõustamine põhineb eelkõige järgmisel ja hõlmab järgmist: liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine; |
| --- | --- |

—

ühise kalanduspoliitika kontroll ja jõustamine põhineb eelkõige järgmisel ja hõlmab järgmist: liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine;

| — | amet võib osaleda eksperdirühma koosolekutel vaatlejana. |
| --- | --- |

—

amet võib osaleda eksperdirühma koosolekutel vaatlejana.

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 1386/2007)

Määruse kohaselt koordineerib amet ELi järelevalve- ja kontrollitegevust NAFO reguleeritavas piirkonnas ning koostab koos liikmesriikidega tegevuskavad liisu osalemise kohta järelevalve ja inspekteerimistegevuses (artikkel 41).

(Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 433/2012)

Määruses antakse ametile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1236/2010 Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni reguleeritavas piirkonnas järgmised ülesanded:

| — | koordineerida piirkonnas ELi järelevalve- ja kontrollitegevust; |
| --- | --- |

—

koordineerida piirkonnas ELi järelevalve- ja kontrollitegevust;

| — | koostada koos liikmesriikidega kava ELi osalemiseks rahvusvaheliste meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

—

koostada koos liikmesriikidega kava ELi osalemiseks rahvusvaheliste meetmete rakendamisel;

| — | võtta vastu ja koostada aruandeid kontrollide ja rikkumiste kohta NAFO reguleeritavas piirkonnas. |
| --- | --- |

—

võtta vastu ja koostada aruandeid kontrollide ja rikkumiste kohta NAFO reguleeritavas piirkonnas.

(Komisjoni otsus 2009/988/EL)

Otsusega määratakse EFCA teatavate ülesannete täitjaks, mis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse määruses. Need ülesanded on järgmised:

| — | juhul kui kolmanda riigi kalalaeva kohta on tehtud otsus mitte lubada lossimist või ümberlaadimist, edastada teatis selle kohta kalalaeva lipuriigile, koopia teatisest komisjonile ja vajadusel piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikes 3; |
| --- | --- |

—

juhul kui kolmanda riigi kalalaeva kohta on tehtud otsus mitte lubada lossimist või ümberlaadimist, edastada teatis selle kohta kalalaeva lipuriigile, koopia teatisest komisjonile ja vajadusel piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikes 3;

| — | komisjoni taotlusel ja iseseisvalt või komisjoniga koostöös viia läbi kohapealseid auditeid, et kontrollida kolmandate riikidega kokkulepitud koostöökorra tõhusat rakendamist, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 20 lõike 4 teise lõigu punktis c; |
| --- | --- |

—

komisjoni taotlusel ja iseseisvalt või komisjoniga koostöös viia läbi kohapealseid auditeid, et kontrollida kolmandate riikidega kokkulepitud koostöökorra tõhusat rakendamist, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 20 lõike 4 teise lõigu punktis c;

| — | edastada liikmesriikidele ja lipuriikidele ning saata koopia komisjonile liikmesriikide poolt komisjonile esitatud lisateabest, mis on oluline ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade Euroopa Liidu nimekirja koostamiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 25 lõikes 2; |
| --- | --- |

—

edastada liikmesriikidele ja lipuriikidele ning saata koopia komisjonile liikmesriikide poolt komisjonile esitatud lisateabest, mis on oluline ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade Euroopa Liidu nimekirja koostamiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 25 lõikes 2;

| — | edastada täheldusaruanded kõikidele liikmesriikidele, saata nendest koopia komisjonile ja vajadusel asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni täitevsekretärile, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 48 lõikes 4; |
| --- | --- |

—

edastada täheldusaruanded kõikidele liikmesriikidele, saata nendest koopia komisjonile ja vajadusel asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni täitevsekretärile, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 48 lõikes 4;

| — | edastada asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni täitevsekretärile teave, mis on saadud liikmesriigilt vastuseks täheldusaruandele, mille mõni piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni osaline on selle liikmesriigi lipu all sõitva kalalaeva tegevuse kohta esitanud, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 48 lõikes 5, ja komisjonile koopia sellest teabest. |
| --- | --- |

—

edastada asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni täitevsekretärile teave, mis on saadud liikmesriigilt vastuseks täheldusaruandele, mille mõni piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni osaline on selle liikmesriigi lipu all sõitva kalalaeva tegevuse kohta esitanud, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 48 lõikes 5, ja komisjonile koopia sellest teabest.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja kuuest komisjoni esindajast.

Haldusnõukogul on muu hulgas järgnevad ülesanded:

võtta vastu aastaeelarve, ametikohtade loetelu, mitmeaastane ja iga-aastane tööprogramm, aastaaruanne ja mitmeaastase personalipoliitika kava; anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on esitanud.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Sisekontroll

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Kogu 2014. aasta eelarve: 9,22 (9,22) miljonit eurot

| — | I jaotis – 6,35 (6,33) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

I jaotis – 6,35 (6,33) miljonit eurot

| — | II jaotis – 1,16 (1,18) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

II jaotis – 1,16 (1,18) miljonit eurot

| — | III jaotis – 1,71 (1,71) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

III jaotis – 1,71 (1,71) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

53 (54) ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 52 (52)
   (1)

- 5 (5) lepingulise töötaja ametikohta, millest täidetud 4 (5)

- 4 (4) lähetatud riikliku eksperdi ametikohta, millest täidetud 2 (3)

Ametikohtade arv kokku (k.a lähetatud riiklikud eksperdid): 62 (63), millest täidetud 58 (60)
   (1)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Tegevuse kooskõlastamine

| — | Järgmiste ühiskasutuskavade rakendamine:






  — | tursa, merikeele ja merilesta kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri); |
| --- | --- | --- |

—

Järgmiste ühiskasutuskavade rakendamine:

—

tursa, merikeele ja merilesta kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri);

| — | ühiskasutuskava rakendamine tursa, lõhe, heeringa ja kilu kohta Läänemeres; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine tursa, lõhe, heeringa ja kilu kohta Läänemeres;

| — | ühiskasutuskava rakendamine hariliku tuuni kohta Vahemeres ja Ida-Atlandil, mõõkkala kohta Vahemeres ja väikeste pelaagiliste liikide kohta Aadria meres; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine hariliku tuuni kohta Vahemeres ja Ida-Atlandil, mõõkkala kohta Vahemeres ja väikeste pelaagiliste liikide kohta Aadria meres;

| — | ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades (NAFO ja NEAFC); |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades (NAFO ja NEAFC);

| — | ühiskasutuskava rakendamine pelaagiliste liikide kohta Euroopa Liidu läänepoolsetes vetes. |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine pelaagiliste liikide kohta Euroopa Liidu läänepoolsetes vetes.

| — | Riiklike kontrolliprogrammide toetamine Mustas meres. |
| --- | --- |

—

Riiklike kontrolliprogrammide toetamine Mustas meres.

| — | Läänemere, Põhjamere ja Vahemere läänepiirkonna lossimiskohustuse rakendamise (alates jaanuarist 2015) ettevalmistamise toetamine. |
| --- | --- |

—

Läänemere, Põhjamere ja Vahemere läänepiirkonna lossimiskohustuse rakendamise (alates jaanuarist 2015) ettevalmistamise toetamine.

| — | Nõuetele vastavuse ja kontrollitegevuse kulude hindamise metoodika koostamine. |
| --- | --- |

—

Nõuetele vastavuse ja kontrollitegevuse kulude hindamise metoodika koostamine.

| — | Komisjoni ja liikmesriikide abistamine suhetes piirkondlike kalandusorganisatsioonidega (sh NAFO, NEAFC, ICCAT ja GFCM). |
| --- | --- |

—

Komisjoni ja liikmesriikide abistamine suhetes piirkondlike kalandusorganisatsioonidega (sh NAFO, NEAFC, ICCAT ja GFCM).

| — | Ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu.

Suutlikkuse arendamine

| — | Põhiõppekava koostamine ja tööshoidmine. |
| --- | --- |

—

Põhiõppekava koostamine ja tööshoidmine.

| — | Koolituse veebipõhise koostööplatvormi tööshoidmine ja hooldus. |
| --- | --- |

—

Koolituse veebipõhise koostööplatvormi tööshoidmine ja hooldus.

| — | Liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel.

| — | Koolitajate koolitamine ja ELi inspektorite koolitamine enne nende esimest kontrollkäiku. |
| --- | --- |

—

Koolitajate koolitamine ja ELi inspektorite koolitamine enne nende esimest kontrollkäiku.

| — | IKT järelevalvevõimekuse alane töö, hooldus, parandamine ja arendustöö: laevaseiresüsteem (VMS), laevade elektrooniline aruandlussüsteem (ERS), elektroonilised kontrolliaruanded (EIR), peamiste õppekavade väljatöötamise platvorm (DCCDP), Fishneti koostööplatvorm ning JADE (kavandamis- ja statistikasüsteem). |
| --- | --- |

—

IKT järelevalvevõimekuse alane töö, hooldus, parandamine ja arendustöö: laevaseiresüsteem (VMS), laevade elektrooniline aruandlussüsteem (ERS), elektroonilised kontrolliaruanded (EIR), peamiste õppekavade väljatöötamise platvorm (DCCDP), Fishneti koostööplatvorm ning JADE (kavandamis- ja statistikasüsteem).

| — | Liidu integreeritud merenduspoliitika integreeritud merepildi (EFCA MARSURV Service) projekti rakendamine eesmärgiga toetada ühiskasutuskavade raames toimuvat tegevust; tugi mitmele programmi „Horisont 2020” projektile, mis on seotud uute tehnoloogiatega merendusalase järelevalve alal; ning osalemine ühise teabejagamiskeskkonna raamistiku asjaomastes projektides. |
| --- | --- |

—

Liidu integreeritud merenduspoliitika integreeritud merepildi (EFCA MARSURV Service) projekti rakendamine eesmärgiga toetada ühiskasutuskavade raames toimuvat tegevust; tugi mitmele programmi „Horisont 2020” projektile, mis on seotud uute tehnoloogiatega merendusalase järelevalve alal; ning osalemine ühise teabejagamiskeskkonna raamistiku asjaomastes projektides.

| — | Töötoad ja seminarid liikmesriikidevaheliseks parimate tavade vahetamiseks eesmärgiga võidelda ebaseaduslikult, teatamata ja reguleerimata püütud kala impordi vastu. |
| --- | --- |

—

Töötoad ja seminarid liikmesriikidevaheliseks parimate tavade vahetamiseks eesmärgiga võidelda ebaseaduslikult, teatamata ja reguleerimata püütud kala impordi vastu.

| — | Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ELi inspektorite kõrgema taseme koolitus (parimate tavade vahetamine, täienduskursused jne) ning kolmandate riikide inspektorite koolitamine Euroopa Komisjoni palvel. |
| --- | --- |

—

Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ELi inspektorite kõrgema taseme koolitus (parimate tavade vahetamine, täienduskursused jne) ning kolmandate riikide inspektorite koolitamine Euroopa Komisjoni palvel.

(Lisainfo: vt ameti 2014. aasta tööprogramm)

---

(1)  Sulgudes esitatud 2013. aasta andmed sisaldavad seisuga 31.1.2014 vabade ametikohtade täitmiseks tehtud tööpakkumisi (kolm pakkumist).

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/160 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/160

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/18)

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet (2). |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KOMMENTAARID

| 11. | 2005. aastal jõustusid ELi uued personalieeskirjad, kus on muu hulgas sätestatud, et enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike töötasu ei tohi olla väiksem kui ELi personalieeskirjade varasemas versioonis ette nähtud töötasu. Kontrollikoja audit näitas, et seda sätet ei olnud järgitud ja 71-st kõnealusel ajavahemikul tööle võetud ametnikust 8-le maksti perioodil 2005–2014 kokku 87  000 euro võrra vähem palka, kui oleks pidanud. Amet teeb lähiajal täiendavad palgamaksed. |
| --- | --- |

11.

2005. aastal jõustusid ELi uued personalieeskirjad, kus on muu hulgas sätestatud, et enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike töötasu ei tohi olla väiksem kui ELi personalieeskirjade varasemas versioonis ette nähtud töötasu. Kontrollikoja audit näitas, et seda sätet ei olnud järgitud ja 71-st kõnealusel ajavahemikul tööle võetud ametnikust 8-le maksti perioodil 2005–2014 kokku 87  000 euro võrra vähem palka, kui oleks pidanud. Amet teeb lähiajal täiendavad palgamaksed.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse. | Pooleli |
| 2013 | Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas. | Lõpetatud |
| 2013 | Ameti aasta tööprogrammid ei sisalda piisavalt üksikasju kavandatavate hangete ja toetuste kohta, mis toetaks rahastamisotsuseid ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 64 tähenduses. Vastavate üksikasjade lisamine aasta tööprogrammi võimaldaks hangete ja toetuste mõjusamat seiret. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse.

Pooleli

2013

Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas.

Lõpetatud

2013

Ameti aasta tööprogrammid ei sisalda piisavalt üksikasju kavandatavate hangete ja toetuste kohta, mis toetaks rahastamisotsuseid ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 64 tähenduses. Vastavate üksikasjade lisamine aasta tööprogrammi võimaldaks hangete ja toetuste mõjusamat seiret.

Lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Toiduohutusamet (Parma)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Ühine põllumajanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38). |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Ühine põllumajanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38).

| — | Siseturu toimimine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114). |
| --- | --- |

—

Siseturu toimimine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114).

| — | Rahvatervis (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168). |
| --- | --- |

—

Rahvatervis (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168).

| — | Ühine kaubanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206). |
| --- | --- |

—

Ühine kaubanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206).

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002)

Eesmärgid

| — | avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust; |
| --- | --- |

—

avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust;

| — | anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta; |
| --- | --- |

—

anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta;

| — | aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele;

| — | koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riske kirjeldada ja seirata. |
| --- | --- |

—

koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riske kirjeldada ja seirata.

Ülesanded

| — | esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid; |
| --- | --- |

—

esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid;

| — | soodustada riskihindamise ühtseid metoodikaid; |
| --- | --- |

—

soodustada riskihindamise ühtseid metoodikaid;

| — | abistada komisjoni; |
| --- | --- |

—

abistada komisjoni;

| — | otsida ja analüüsida vajaminevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid; |
| --- | --- |

—

otsida ja analüüsida vajaminevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid;

| — | teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske;

| — | luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik; |
| --- | --- |

—

luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik;

| — | anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes; |
| --- | --- |

—

anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes;

| — | parandada rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

parandada rahvusvahelist koostööd;

| — | tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave; |
| --- | --- |

—

tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave;

| — | osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis. |
| --- | --- |

—

osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

14 nõukogu poolt (koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga) nimetatud liiget ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine.

Tegevdirektor

Nimetatud juhatuse poolt komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

Nõuandev kogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Ülesanded

Tegevdirektori nõustamine.

Teaduskomitee ja teaduskomisjonid

Ameti teaduslike arvamuste koostamine.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

Siseaudit

Ameti siseauditi üksus.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

79,8 (78,1) miljonit eurot, millest Euroopa Liidu toetus moodustab 100 % (100 %).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohti ametikohtade loetelus: 344 (351), millest täidetud:

| — | põhipersonal (ajutised töötajad ja ametnikud): 330 (328) |
| --- | --- |

—

põhipersonal (ajutised töötajad ja ametnikud): 330 (328)

| — | muud töötajad (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid): 119 (120). |
| --- | --- |

—

muud töötajad (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid): 119 (120).

Personal kokku (k.a seitse seisuga 31.12.2014 vastuvõtmist ootavat tööpakkumist): 449 (448), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

| — | põhitegevus: 333 (332) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 333 (332)

| — | haldusülesanded: 116 (116) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 116 (116)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Teaduslikud väljundid ja toetavad väljaanded 2014. aastal

1. tegevus: teaduslikud arvamused, nõustamine ja riskihindamisdokumendid

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 1 (2) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 1 (2)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 88 (44) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 88 (44)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 11 (12) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 11 (12)

| — | Ameti avaldused: 1 (2) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 1 (2)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 3 (2) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 3 (2)

1. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 104 (62)

2. tegevus: heakskiitu vajavate toodete, ainete ja nõuete hindamine

| — | Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused: 40 (45) |
| --- | --- |

—

Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused: 40 (45)

| — | Ameti suunised: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Ameti suunised: 4 (2)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 0 (3) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 0 (3)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 197 (203) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 197 (203)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 3 (0) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 3 (0)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 3 (8) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 3 (8)

| — | Ameti avaldused: 9 (6) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 9 (6)

| — | Põhjendatud arvamused: 84 (0) |
| --- | --- |

—

Põhjendatud arvamused: 84 (0)

2. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 340 (267)
   (1)

3. tegevus: andmete kogumine, teadusalane koostöö ja töö võrgustikega

| — | Ameti suunised: 4 (2) |
| --- | --- |

—

Ameti suunised: 4 (2)

| — | Ameti avaldused: 0 (0) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 0 (0)

| — | Põhjendatud arvamused: 0 (113) |
| --- | --- |

—

Põhjendatud arvamused: 0 (113)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 9 (7) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 9 (7)

3. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 13 (122)
   (2)

Toetavad väljaanded

| — | Ürituste aruanded: 10 (11) |
| --- | --- |

—

Ürituste aruanded: 10 (11)

| — | Teaduslikud välisaruanded: 79 (74) |
| --- | --- |

—

Teaduslikud välisaruanded: 79 (74)

| — | Tehnilised aruanded: 105 (70) |
| --- | --- |

—

Tehnilised aruanded: 105 (70)

Toetavaid väljaandeid kokku: 194 (155)

Väljundeid kokku: 651 (606)

| — | Teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 14 % (7 %) |
| --- | --- |

—

Teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 14 % (7 %)

| — | Avalik nõustamine: 49 (56) |
| --- | --- |

—

Avalik nõustamine: 49 (56)

| — | Veebisaidi külastused: 2,8 (4,7) miljonit |
| --- | --- |

—

Veebisaidi külastused: 2,8 (4,7) miljonit

| — | Väljaande Highlights tellijad: 33  947(31  912) |
| --- | --- |

—

Väljaande Highlights tellijad: 33  947(31  912)

| — | Meediakajastus: 14  913(11  820) |
| --- | --- |

—

Meediakajastus: 14  913(11  820)

| — | Meediapäringud: 564 (625) |
| --- | --- |

—

Meediapäringud: 564 (625)

| — | Pressiteated: 10 (16) |
| --- | --- |

—

Pressiteated: 10 (16)

| — | Uudised veebilehel: 32 (54) |
| --- | --- |

—

Uudised veebilehel: 32 (54)

| — | Intervjuud: 65 (95) |
| --- | --- |

—

Intervjuud: 65 (95)

---

(1)  Põhjendatud arvamused olid 2013. aastal 3. tegevuse all.

(2)  Põhjendatud arvamused kantakse nüüdsest 2. tegevuse alla.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Vastuseks kontrollikoja märkusele enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist teenistusse astunud töötajate alatasustamise kohta 2005. aastal rõhutab EFSA, et sarnaselt teiste ELi asutustega tegeleb toiduohutusameti palkade töötlemise ja arvutamisega Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO). |
| --- | --- |

11.

Vastuseks kontrollikoja märkusele enne 2004. aasta personalieeskirjade jõustumist teenistusse astunud töötajate alatasustamise kohta 2005. aastal rõhutab EFSA, et sarnaselt teiste ELi asutustega tegeleb toiduohutusameti palkade töötlemise ja arvutamisega Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO).

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/168

---

ARUANNE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

(2015/C 409/19)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2). |
| --- | --- |

1.

Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,8 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 2 miljonit eurot ehk 56 %). Peamisteks põhjusteks olid viivitused küsitluste ja uuringute hankemenetlustes ning pooleliolevad uuringud, mis peaksid valmima kavakohaselt aastal 2015. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 1,8 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 2 miljonit eurot ehk 56 %). Peamisteks põhjusteks olid viivitused küsitluste ja uuringute hankemenetlustes ning pooleliolevad uuringud, mis peaksid valmima kavakohaselt aastal 2015.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte instituudi pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise korra kindlaksmääramist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal ellu viidava tegevuskava. | Lõpetatud |
| 2012 | Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetluste dokumenteerimises. Puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike katsete ja vestluste küsimused ning samuti nende hindamiskriteeriumid oleksid paika pandud enne avalduse läbivaatamist. | Lõpetatud |
| 2013 | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigel ajal. Instituut on täiendavalt vähendanud kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2,5 miljonilt eurolt (32 %) 2012. aastal 2,2 miljoni euroni (29 %) 2013. aastal. Need ülekandmised puudutavad peamiselt III jaotist (tegevuskulud) summas 2 miljonit eurot, moodustades vastavalt 56 % nimetatud valdkonnale eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ülekandmised tulenesid peamiselt hankemenetlustest, mis tehti aasta lõpus ning mille põhjused ei sõltunud instituudist (näiteks, et ELi nõukogu eesistujariik teatas hilinemisega ühe uuringu (maksumusega 1,1 miljonit eurot) läbiviimisest, ning keerukad IT-projektid, mille hankemenetlused oli ajamahukad (maksumusega 0,6 miljonit eurot)). | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise korra kindlaksmääramist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal ellu viidava tegevuskava.

Lõpetatud

2012

Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetluste dokumenteerimises. Puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike katsete ja vestluste küsimused ning samuti nende hindamiskriteeriumid oleksid paika pandud enne avalduse läbivaatamist.

Lõpetatud

2013

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigel ajal. Instituut on täiendavalt vähendanud kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2,5 miljonilt eurolt (32 %) 2012. aastal 2,2 miljoni euroni (29 %) 2013. aastal. Need ülekandmised puudutavad peamiselt III jaotist (tegevuskulud) summas 2 miljonit eurot, moodustades vastavalt 56 % nimetatud valdkonnale eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ülekandmised tulenesid peamiselt hankemenetlustest, mis tehti aasta lõpus ning mille põhjused ei sõltunud instituudist (näiteks, et ELi nõukogu eesistujariik teatas hilinemisega ühe uuringu (maksumusega 1,1 miljonit eurot) läbiviimisest, ning keerukad IT-projektid, mille hankemenetlused oli ajamahukad (maksumusega 0,6 miljonit eurot)).

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (Vilnius)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu lepingu artiklid 2 ja 3) | Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
  Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset. |
| --- | --- |
| Instituudi pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006) | Eesmärgid

  Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse parandamisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

  Ülesanded







  — | Kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu lepingu artiklid 2 ja 3)

Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset.

Instituudi pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006)

Eesmärgid

Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse parandamisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

Ülesanded

—

Kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta;

| — | töötab välja meetodid andmete objektiivsuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

töötab välja meetodid andmete objektiivsuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks, et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites; |
| --- | --- |

—

töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks, et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites;

| — | teeb uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas; |
| --- | --- |

—

teeb uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas;

| — | asutab soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust; |
| --- | --- |

—

asutab soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust;

| — | korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks; |
| --- | --- |

—

korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks;

| — | korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastu võetud järeldused; |
| --- | --- |

—

korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastu võetud järeldused;

| — | levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada; |
| --- | --- |

—

levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada;

| — | arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega;

| — | loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad; |
| --- | --- |

—

loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad;

| — | teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest; |
| --- | --- |

—

teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest;

| — | annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta. |
| --- | --- |

—

annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Iga asjaomase liikmesriigi ettepaneku alusel nõukogu poolt määratud kaheksateist esindajat ja komisjoni poolt nimetatud üks komisjoni esindav liige. Liikmed määratakse ametisse nii, et oleks tagatud pädevuse kõrgeim tase ning asjakohased ja valdkondadevahelised laialdased teadmised soolise võrdõiguslikkuse kohta. Nõukogu ja komisjoni eesmärk on tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus haldusnõukogus. Nõukogu määratud liikmed esindavad kaheksatteist liikmesriiki eesistumise rotatsiooni järjekorras.

Ülesanded

| — | Võtab vastu instituudi iga-aastase tööprogrammi ja keskmise tähtajaga tööprogrammi, eelarve ning aastaaruande; |
| --- | --- |

—

Võtab vastu instituudi iga-aastase tööprogrammi ja keskmise tähtajaga tööprogrammi, eelarve ning aastaaruande;

| — | võtab vastu instituudi sisekorraeeskirjad ning haldusnõukogu töökorra. |
| --- | --- |

—

võtab vastu instituudi sisekorraeeskirjad ning haldusnõukogu töökorra.

Eksperdikogu

Koosseis

Eksperdikogu liikmeks määrab iga liikmesriik ühe esindaja soolise võrdõiguslikkuse küsimuses pädevast asutusest, Euroopa Parlament määrab kaks liiget teistest soolise võrdõiguslikkusega tegelevatest asjakohastest organisatsioonidest ning komisjon määrab kolm liiget.

Ülesanded

Instituudi direktori toetamine instituudi tegevuse kvaliteedi ja sõltumatuse tagamisel, võrdõiguslikkusega seotud teabe vahetamine ning teadmiste ühine kasutamine, tiheda koostöö tagamine instituudi ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

Direktori nimetab haldusnõukogu avaliku konkursi põhjal koostatud komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel.

Ülesanded

Vastutab määruses (EÜ) nr 1922/2006 osutatud ülesannete täitmise eest, instituudi iga-aastase ja keskmise tähtajaga tööprogrammi ettevalmistamise ja elluviimise eest, haldusnõukogu ja ekspertkogu koosolekute ettevalmistamise eest, iga-aastase aruande koostamise ja avaldamise eest, kõikide personaliküsimuste, igapäevaste haldusküsimuste ning tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud instituudi tegevuse tulemuslikkusega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal instituudi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

7,4 (7,5) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 98,5 % (100 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

29 (30) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 29 (30);

lisaks 11 (16) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid).

Töötajate koguarv seisuga 31. detsember 2014

40 (46), mis jaotub tööülesannete kaupa järgmiselt:

| — | põhitegevus: 28 (32) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 28 (32)

| — | haldusülesanded: 9 (11) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 9 (11)

| — | mitmesugused ülesanded: 3 (3) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 3 (3)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Sihtvaldkonnad

Soolist võrdõiguslikkust kajastav võrreldav ja usaldusväärne teave ning näitajad, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise elluviimine, ressursi- ja dokumendikeskus, teavitustöö, võrgustiku rajamine ja teabevahetus.

Käivitatud uuringud: 8 (14)

Kaastöö eesistujariikidele: 2 (2)

Ekspertide ja töörühma koosolekute arv: 26 (13)

Rahvusvahelised konverentsid: 1 (2)

Teaduslikud aruanded: 2 (2)

Aastaaruannete arv: 1 (1)

Allikas: instituudi edastatud lisa.

---

INSTITUUDI VASTUS

| 11. | Nõus. Oma tegevuse algusest peale on EIGE püüdnud vähendada tegevuseelarves tehtavate ülekandmiste arvu. Vastavalt soovitusele järgib EIGE jaotiste vastuvõetavaid piirmäärasid (nt I jaotis kuni 10 %, II jaotis kuni 20 %, III jaotis kuni 30 %). Siiski tuleb märkida, et tegevuskulude jaotise projektide hange hilineb väga sageli EIGEst sõltumatutel asjaoludel, nimelt hilines Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja uuringuteemaline otsus. |
| --- | --- |

11.

Nõus. Oma tegevuse algusest peale on EIGE püüdnud vähendada tegevuseelarves tehtavate ülekandmiste arvu. Vastavalt soovitusele järgib EIGE jaotiste vastuvõetavaid piirmäärasid (nt I jaotis kuni 10 %, II jaotis kuni 20 %, III jaotis kuni 30 %). Siiski tuleb märkida, et tegevuskulude jaotise projektide hange hilineb väga sageli EIGEst sõltumatutel asjaoludel, nimelt hilines Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja uuringuteemaline otsus.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/175 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/175

---

ARUANNE

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2015/C 409/20)

SISSEJUHATUS

| 1. | Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus” või „EIOPA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus” või „EIOPA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 95 %. Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli samuti suur: 5,6 miljonit eurot ehk 26 % (2013. aastal 5,2 miljonit eurot ehk 28 %), eriti tegevuseelarve (III jaotis) puhul: 4,7 miljonit eurot ehk 66 % (2013. aastal 3,7 miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 2,4 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (1,8 miljonit eurot) ning muid 2015. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Osa kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmisest tuleneb 2014. aasta novembris ja detsembris tehtud ümberpaigutustest eelarves, kui asutus suurendas oma tegevuseelarvet (III jaotis) 1,1 miljoni euro võrra (19 %) tänu ümberpaigutustele personalikulude eelarvest (I jaotis) summas 8 58  828 eurot ja halduseelarvest (II jaotis) summas 2 66  360 eurot. Ümberpaigutuste eesmärk oli kompenseerida vahendite nappust asutuse 2015. aasta eelarves, mis tulenes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide otsusest eelarvet oluliselt kärpida. Vahendite nappus ei oleks võimaldanud asutusel jätkata oma mitmeaastase IT-strateegia elluviimist, mis on üks tema põhitegevusi. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 95 %. Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli samuti suur: 5,6 miljonit eurot ehk 26 % (2013. aastal 5,2 miljonit eurot ehk 28 %), eriti tegevuseelarve (III jaotis) puhul: 4,7 miljonit eurot ehk 66 % (2013. aastal 3,7 miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 2,4 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (1,8 miljonit eurot) ning muid 2015. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Osa kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmisest tuleneb 2014. aasta novembris ja detsembris tehtud ümberpaigutustest eelarves, kui asutus suurendas oma tegevuseelarvet (III jaotis) 1,1 miljoni euro võrra (19 %) tänu ümberpaigutustele personalikulude eelarvest (I jaotis) summas 8 58  828 eurot ja halduseelarvest (II jaotis) summas 2 66  360 eurot. Ümberpaigutuste eesmärk oli kompenseerida vahendite nappust asutuse 2015. aasta eelarves, mis tulenes eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide otsusest eelarvet oluliselt kärpida. Vahendite nappus ei oleks võimaldanud asutusel jätkata oma mitmeaastase IT-strateegia elluviimist, mis on üks tema põhitegevusi.

| 12. | Ehkki eelarvevahendite ümberpaigutused, ülekandmised ja vastavad kulukohustused on ELi finantsmääruse sätetega kooskõlas ja need tehti juhatuse otsuste alusel, on 2015. aasta tegevuse 2014. aasta assigneeringutest katmise maht vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Asutuse aastaeelarves kättesaadavaks tehtud vahendid tuleb paremini kooskõlla viia asutuse mitmeaastase IT-strateegia elluviimise rahaliste vajadustega. |
| --- | --- |

12.

Ehkki eelarvevahendite ümberpaigutused, ülekandmised ja vastavad kulukohustused on ELi finantsmääruse sätetega kooskõlas ja need tehti juhatuse otsuste alusel, on 2015. aasta tegevuse 2014. aasta assigneeringutest katmise maht vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Asutuse aastaeelarves kättesaadavaks tehtud vahendid tuleb paremini kooskõlla viia asutuse mitmeaastase IT-strateegia elluviimise rahaliste vajadustega.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli väga suur III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades koguassigneeringutest 79 %. Peamiselt on see põhjustatud ühe IT-hankemenetluse keerukusest ja pikkusest, mille hankeleping summas 2,2 miljonit eurot sõlmiti kavakohaselt detsembris 2012. | Ei kohaldata |
| 2013 | Juhatus võttis asutuse 16 sisekontrollistandardit vastu 2013. aasta märtsis. Aasta lõpus oli käimas nende rakendamine vastavalt komisjoni siseauditi talitusega kokku lepitud selgele tegevuskavale. | Lõpetatud |
| 2013 | Juriidilisi kohustusi ei kiidetud alati heaks selleks volitatud ametnike poolt; mõnikord ei eelnenud neile nõuetekohaselt heakskiidetud eelarvelist kulukohustust. See näitab vajadust parandada finantsahela määratlust ja selle järgimist vastavalt finantsmäärusele. | Lõpetatud |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 95 %. Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa (5,2 miljonit eurot ehk 28 %) suurenes aga võrreldes varasemate aastatega veelgi, eriti II jaotises (1,0 miljonit eurot ehk 30 %) ja III jaotises (3,7 miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 3 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige Euroopa andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (2,6 miljonit eurot) ning muid 2014. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Ehkki vastavad kulukohustused on seaduslikud ja korrektsed ning 2012. aastast üle kantud summade väike tühistamismäär näitab prognooside usaldusväärsust, on 2013. aasta assigneeringute 2014. aasta tegevuse rahastamiseks kasutamise ulatus vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli väga suur III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades koguassigneeringutest 79 %. Peamiselt on see põhjustatud ühe IT-hankemenetluse keerukusest ja pikkusest, mille hankeleping summas 2,2 miljonit eurot sõlmiti kavakohaselt detsembris 2012.

Ei kohaldata

2013

Juhatus võttis asutuse 16 sisekontrollistandardit vastu 2013. aasta märtsis. Aasta lõpus oli käimas nende rakendamine vastavalt komisjoni siseauditi talitusega kokku lepitud selgele tegevuskavale.

Lõpetatud

2013

Juriidilisi kohustusi ei kiidetud alati heaks selleks volitatud ametnike poolt; mõnikord ei eelnenud neile nõuetekohaselt heakskiidetud eelarvelist kulukohustust. See näitab vajadust parandada finantsahela määratlust ja selle järgimist vastavalt finantsmäärusele.

Lõpetatud

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 95 %. Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa (5,2 miljonit eurot ehk 28 %) suurenes aga võrreldes varasemate aastatega veelgi, eriti II jaotises (1,0 miljonit eurot ehk 30 %) ja III jaotises (3,7 miljonit eurot ehk 85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud lepingutest koguväärtusega 3 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige Euroopa andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (2,6 miljonit eurot) ning muid 2014. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Ehkki vastavad kulukohustused on seaduslikud ja korrektsed ning 2012. aastast üle kantud summade väike tühistamismäär näitab prognooside usaldusväärsust, on 2013. aasta assigneeringute 2014. aasta tegevuse rahastamiseks kasutamise ulatus vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (Frankfurt Maini ääres)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290 ja 291) | Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine.
  Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi. |
| --- | --- |
| Asutuse pädevus


  (Asutuse loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 6 ja artiklis 8 sätestatud ülesanded ja volitused) | Eesmärgid

  Kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis liidu majanduse, selle kodanike ja ettevõtete heaks.

  Ülesanded







  — | aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290 ja 291)

Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine.

Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi.

Asutuse pädevus

(Asutuse loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 6 ja artiklis 8 sätestatud ülesanded ja volitused)

Eesmärgid

Kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis liidu majanduse, selle kodanike ja ettevõtete heaks.

Ülesanded

—

aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| — | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| — | teha tihedat koostööd ESRBga; |
| --- | --- |

—

teha tihedat koostööd ESRBga;

| — | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

—

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;

| — | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| — | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet asutuse tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

—

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet asutuse tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| — | tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset; |
| --- | --- |

—

tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset;

| — | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus;

| — | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

—

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| — | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta;

| — | võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleli olevad ülesanded. |
| --- | --- |

—

võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleli olevad ülesanded.

Juhtimine

Asutuse asutamise määrus (EL) nr 1094/2010: artiklid 40–44: järelevalvenõukogu;
  artiklid 45–47: juhatus; artiklid 48–50: eesistuja; artiklid 51–53: tegevdirektor)

Järelevalvenõukogu

Koosseis

Eesistuja, kellel ei ole hääleõigust, igas liikmesriigis finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht (hääleõigusega), üks komisjoni esindaja, üks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse esindaja (kõik hääleõiguseta); osaleda võivad vaatlejad ja tegevdirektor (hääleõiguseta).

Ülesanded

Asutuse peamine otsuseid tegev organ.

Juhatus

Koosseis

Asutuse eesistuja (hääleõigusega); kuus järelevalvenõukogu liiget (hääleõigusega), üks Euroopa Komisjoni esindaja (hääleõigus eelarveküsimustes). Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel ilma hääleõiguseta.

Ülesanded

Juhatus tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt määrusele (EL) nr 1094/2010.

Eesistuja

Esindab asutust, vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.

Tegevdirektor

Vastutab asutuse juhtimise ja iga-aastase tööprogrammi rakendamise ning eelarve täitmise eest; valmistab ette juhatuse tööd, koostab eelarve ja tööprogrammi.

Kvaliteedikontrolli komitee

Koosseis

Asutuse eesistuja asendusliige ja kaks juhatuse liiget. Tegevdirektor osaleb vaatlejana.

Ülesanded

Asutuse sisekorra ja otsuste asjakohase rakendamise tagamine ja hindamine.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Lõplikud eelarveassigneeringud: 2 1 5 95  704(1 8 7 67  470) eurot

Ametikohtade loetelu

Koosseisulised töötajad: 87 (80) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 87 (80)

Ametikohtade loetelu täidetud 100 % (100 %)

Lepinguliste töötajate ametikohti: eelarves planeeritud 37, täidetud 33 (22/19)

Lähetatud riiklike ekspertide ametikohti: eelarves planeeritud 21 (12), millest täidetud: 14 (11)

Kokku: 134 (110) töötajat

2014. aasta tooted ja teenused

Reguleerimisülesanded

| — | Solventsus II kohta valmistati ette 18 rakenduslike tehniliste standardite eelnõu. |
| --- | --- |

—

Solventsus II kohta valmistati ette 18 rakenduslike tehniliste standardite eelnõu.

| — | Ligikaudu 500 Solventsus IIga seotud suunise alased konsultatsioonid ja suuniste lõpuleviimine. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 500 Solventsus IIga seotud suunise alased konsultatsioonid ja suuniste lõpuleviimine.

| — | Iga rakendusliku tehnilise standardi eelnõu ja suuniste kogumi mõjuhindamine. |
| --- | --- |

—

Iga rakendusliku tehnilise standardi eelnõu ja suuniste kogumi mõjuhindamine.

| — | Konsultatsioon teemal, kuidas täidab asutus oma seadusjärgset kohustust avaldada paljude vääringute riskivaba intressimäär. |
| --- | --- |

—

Konsultatsioon teemal, kuidas täidab asutus oma seadusjärgset kohustust avaldada paljude vääringute riskivaba intressimäär.

| — | Täiendatud aastaaruanne piiriüleste tööandjapensioni kogumise asutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Täiendatud aastaaruanne piiriüleste tööandjapensioni kogumise asutuste kohta.

| — | Konsultatsioonidokument tööandjapensioni kogumise asutuste solventsuse kohta. |
| --- | --- |

—

Konsultatsioonidokument tööandjapensioni kogumise asutuste solventsuse kohta.

| — | Raport ELi ühtse personaalpensionide turu kohta. |
| --- | --- |

—

Raport ELi ühtse personaalpensionide turu kohta.

| — | Töö kuue vastastikuse eksperdihinnanguga 2014. aastal. |
| --- | --- |

—

Töö kuue vastastikuse eksperdihinnanguga 2014. aastal.

| — | Bermuda, Jaapani ja Šveitsi kindlustusraamistiku samaväärsust käsitlevate aruannete läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

Bermuda, Jaapani ja Šveitsi kindlustusraamistiku samaväärsust käsitlevate aruannete läbivaatamine.

| — | Arvukalt dialooge oluliste kolmandate riikidega, sh USA ja Hiinaga. |
| --- | --- |

—

Arvukalt dialooge oluliste kolmandate riikidega, sh USA ja Hiinaga.

| — | Ametisaladuse hoidmist ja lünkade analüüsi käsitlevad aruanded Mani saare, Kanada, Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Türgi kohta. |
| --- | --- |

—

Ametisaladuse hoidmist ja lünkade analüüsi käsitlevad aruanded Mani saare, Kanada, Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Türgi kohta.

Järelevalveülesanded

| — | 77 kindlustusgrupi järelevalvekolleegiumide koosolekutel ja/või telefonikonverentsidel osalemine. |
| --- | --- |

—

77 kindlustusgrupi järelevalvekolleegiumide koosolekutel ja/või telefonikonverentsidel osalemine.

| — | 83 kindlustusgrupi (sh selliste kolleegiumide, mille suhtes rakendatakse proportsionaalset lähenemisviisi) 127 koosolekul osalemine. |
| --- | --- |

—

83 kindlustusgrupi (sh selliste kolleegiumide, mille suhtes rakendatakse proportsionaalset lähenemisviisi) 127 koosolekul osalemine.

| — | Kokku 144 koosolekupäeva. |
| --- | --- |

—

Kokku 144 koosolekupäeva.

| — | Proportsionaalset lähenemisviisi rakendati 15 kolleegiumi suhtes. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalset lähenemisviisi rakendati 15 kolleegiumi suhtes.

| — | 23 kindlustusgruppi valmistavad ette SII direktiivi artikli 231 kohast sisemudeli kasutamise taotlust, püüdes saavutada ühisotsust vajavatel juhtudel taotluse heakskiitmine direktiivi jõustumise päeval. |
| --- | --- |

—

23 kindlustusgruppi valmistavad ette SII direktiivi artikli 231 kohast sisemudeli kasutamise taotlust, püüdes saavutada ühisotsust vajavatel juhtudel taotluse heakskiitmine direktiivi jõustumise päeval.

| — | Kuues riiklikus pädevas asutuses leiti suurepäraseid näiteid konsensuse saavutamise viisidest. Näited on juba avaldatud või avaldatakse EIOPA veebisaidi piiratud juurdepääsuga osas praktiliste lahenduste ja näidetena. |
| --- | --- |

—

Kuues riiklikus pädevas asutuses leiti suurepäraseid näiteid konsensuse saavutamise viisidest. Näited on juba avaldatud või avaldatakse EIOPA veebisaidi piiratud juurdepääsuga osas praktiliste lahenduste ja näidetena.

| — | Jätkus sisemudeli kasutamise taotlemise ettevalmistusprotsess (üksikasjalik planeerimine, vaheetapid, arutelu kitsaskohtade üle), mis hõlmab selleks otstarbeks moodustatud kolleegiume, saavutamaks sisemudeli kasutamise heakskiitmine SII direktiivi jõustumise päeval. |
| --- | --- |

—

Jätkus sisemudeli kasutamise taotlemise ettevalmistusprotsess (üksikasjalik planeerimine, vaheetapid, arutelu kitsaskohtade üle), mis hõlmab selleks otstarbeks moodustatud kolleegiume, saavutamaks sisemudeli kasutamise heakskiitmine SII direktiivi jõustumise päeval.

| — | Kahe kindlustusgrupi järelevalve teostajate ürituse korraldamine. |
| --- | --- |

—

Kahe kindlustusgrupi järelevalve teostajate ürituse korraldamine.

| — | Valmistati ette ettepanek kooskõlastuskokkulepete kollektiivse allkirjastamise tõhusaks korraks. |
| --- | --- |

—

Valmistati ette ettepanek kooskõlastuskokkulepete kollektiivse allkirjastamise tõhusaks korraks.

| — | Levitati kolleegiumide 2015.-2016. aasta tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Levitati kolleegiumide 2015.-2016. aasta tegevuskava.

| — | Vahe- ja aastalõpuaruanne kolleegiumide toimimise ja 2014. aasta tegevuskava täitmise kohta. |
| --- | --- |

—

Vahe- ja aastalõpuaruanne kolleegiumide toimimise ja 2014. aasta tegevuskava täitmise kohta.

| — | Helsinki Plus'i nimekirja pidev ajakohastamine EIOPA veebisaidi piiratud juurdepääsuga osa kohta. |
| --- | --- |

—

Helsinki Plus'i nimekirja pidev ajakohastamine EIOPA veebisaidi piiratud juurdepääsuga osa kohta.

| — | Ajakohastati ja avaldati EIOPA nimekiri kindlustusgruppidest, mille jaoks on moodustatud järelevalvekolleegium. |
| --- | --- |

—

Ajakohastati ja avaldati EIOPA nimekiri kindlustusgruppidest, mille jaoks on moodustatud järelevalvekolleegium.

| — | Avaldati järelevalvekolleegiumide tegevussuunised, mis sisaldavad kooskõlastuskokkuleppe näidist ja hädaolukorra lahendamise plaani. |
| --- | --- |

—

Avaldati järelevalvekolleegiumide tegevussuunised, mis sisaldavad kooskõlastuskokkuleppe näidist ja hädaolukorra lahendamise plaani.

| — | Avalikuks konsultatsiooniks avaldati suunised kolleegiumisisese järjepideva teabevahetuse kohta. |
| --- | --- |

—

Avalikuks konsultatsiooniks avaldati suunised kolleegiumisisese järjepideva teabevahetuse kohta.

| — | Peeti kohtumisi nelja järelevalveasutusega; neist kahega filiaalide järelevalve alal saadud kogemuste teemal ja ühega sel teemal, kuidas ta rakendab asutusesisest ühtlustatud lähenemisviisi kolleegiumide suhtes, mille juht ja liige ta on. |
| --- | --- |

—

Peeti kohtumisi nelja järelevalveasutusega; neist kahega filiaalide järelevalve alal saadud kogemuste teemal ja ühega sel teemal, kuidas ta rakendab asutusesisest ühtlustatud lähenemisviisi kolleegiumide suhtes, mille juht ja liige ta on.

| — | Töötati välja sisemudelite taotluse ühtne pakett ja edendati selle kasutamist EIOPA arvamuse abil. |
| --- | --- |

—

Töötati välja sisemudelite taotluse ühtne pakett ja edendati selle kasutamist EIOPA arvamuse abil.

| — | Veebisaidi liikmetele mõeldud osas avaldati viis sisemudeli hindamise hea tava teatist. |
| --- | --- |

—

Veebisaidi liikmetele mõeldud osas avaldati viis sisemudeli hindamise hea tava teatist.

| — | Riiklike pädevate asutuste jaoks koostati sisemudeli ühisotsuste praktiline juhend, mis sisaldas heakskiitmisprotsessi kuue kuu pikkust näidisajakava. |
| --- | --- |

—

Riiklike pädevate asutuste jaoks koostati sisemudeli ühisotsuste praktiline juhend, mis sisaldas heakskiitmisprotsessi kuue kuu pikkust näidisajakava.

| — | Viidi läbi mitut riiki hõlmav võrdlusanalüüs sisemudelite tururiski kohta. |
| --- | --- |

—

Viidi läbi mitut riiki hõlmav võrdlusanalüüs sisemudelite tururiski kohta.

Tarbijakaitse ja finantsalane uuendustegevus

| — | Ühine konsultatsioonidokument ristmüügi kohta. |
| --- | --- |

—

Ühine konsultatsioonidokument ristmüügi kohta.

| — | Ühine aruteludokument põhiteabedokumentide (KIDs) kohta. |
| --- | --- |

—

Ühine aruteludokument põhiteabedokumentide (KIDs) kohta.

| — | Konsultatsioonidokument kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumentide määruse kohaste toodetesse sekkumise õiguste kohta. |
| --- | --- |

—

Konsultatsioonidokument kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumentide määruse kohaste toodetesse sekkumise õiguste kohta.

| — | Konsultatsioonidokument kindlustusandjate poolse toodete järelevalve ja juhtimiskorra suuniste ettepaneku kohta. |
| --- | --- |

—

Konsultatsioonidokument kindlustusandjate poolse toodete järelevalve ja juhtimiskorra suuniste ettepaneku kohta.

| — | Konsultatsioonidokument huvide konflikti kohta kindlustuspõhiste toodete (PRIIPs) otsemüügi ja vahendatud müügi puhul. |
| --- | --- |

—

Konsultatsioonidokument huvide konflikti kohta kindlustuspõhiste toodete (PRIIPs) otsemüügi ja vahendatud müügi puhul.

| — | Aruteludokument huvide konflikti kohta kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPs) otsemüügi ja vahendatud müügi puhul. |
| --- | --- |

—

Aruteludokument huvide konflikti kohta kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPs) otsemüügi ja vahendatud müügi puhul.

| — | Kolmas tarbimissuundumuste aruanne. |
| --- | --- |

—

Kolmas tarbimissuundumuste aruanne.

| — | Ühe-minuti-juhend: kaebuste menetlemise suunised kindlustusseltsidele. |
| --- | --- |

—

Ühe-minuti-juhend: kaebuste menetlemise suunised kindlustusseltsidele.

| — | Aruanne maksete kindlustust käsitleva EIOPA arvamuse teemal riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud tagasiside kohta. |
| --- | --- |

—

Aruanne maksete kindlustust käsitleva EIOPA arvamuse teemal riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud tagasiside kohta.

| — | Erapensioni toodete ELi ühisturu suunas: EIOPA esialgne aruanne (järelevalve ja tarbijakaitse). |
| --- | --- |

—

Erapensioni toodete ELi ühisturu suunas: EIOPA esialgne aruanne (järelevalve ja tarbijakaitse).

| — | Aruanne probleemidest, mis halvendavad tööandjapensioni skeemi liikmete ja soodustatud isikute olukorda ning võivad vajada EIOPA-poolsete meetmete võtmist. |
| --- | --- |

—

Aruanne probleemidest, mis halvendavad tööandjapensioni skeemi liikmete ja soodustatud isikute olukorda ning võivad vajada EIOPA-poolsete meetmete võtmist.

| — | Aruanne Test-Achats’d puudutava kohtuotsuse ülevõtmisest siseriiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Aruanne Test-Achats’d puudutava kohtuotsuse ülevõtmisest siseriiklikes õigusaktides.

Ühiskomitee

| — | Avaldati kaks ühisaruannet ELi finantssüsteemi valdkonnaüleste riskide ja kitsaskohtade kohta, mida esitleti märtsis ja septembris toimunud nõukogu majandus- ja rahanduskomitee (EFC-FST) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosolekutel ning mis avaldati Euroopa järelevalveasutuste veebisaitidel. |
| --- | --- |

—

Avaldati kaks ühisaruannet ELi finantssüsteemi valdkonnaüleste riskide ja kitsaskohtade kohta, mida esitleti märtsis ja septembris toimunud nõukogu majandus- ja rahanduskomitee (EFC-FST) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu koosolekutel ning mis avaldati Euroopa järelevalveasutuste veebisaitidel.

| — | Avaldati ühissuunised finantskonglomeraatide järelevalvetavade järjepidevuse kohta, mis töötati välja vastavalt finantskonglomeraatide direktiivi (direktiiv 2002/87/EÜ) artikli 11 lõikele 1. |
| --- | --- |

—

Avaldati ühissuunised finantskonglomeraatide järelevalvetavade järjepidevuse kohta, mis töötati välja vastavalt finantskonglomeraatide direktiivi (direktiiv 2002/87/EÜ) artikli 11 lõikele 1.

| — | Euroopa Komisjonile esitati riskikontsentratsiooni ja grupisiseste tehingute regulatiivse tehnilise standardi ühine kavand vastavalt finantskonglomeraatide direktiivi artikli 21a lõikele 1a. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonile esitati riskikontsentratsiooni ja grupisiseste tehingute regulatiivse tehnilise standardi ühine kavand vastavalt finantskonglomeraatide direktiivi artikli 21a lõikele 1a.

| — | Ühiskomitee avaldas oktoobris kindlaks tehtud finantskonglomeraatide 2014. aasta ajakohastatud nimekirja. Nimekirjas on 71 finantskonglomeraati, mille puhul asub kontserni eesotsas olev üksus ELis/EMPs. |
| --- | --- |

—

Ühiskomitee avaldas oktoobris kindlaks tehtud finantskonglomeraatide 2014. aasta ajakohastatud nimekirja. Nimekirjas on 71 finantskonglomeraati, mille puhul asub kontserni eesotsas olev üksus ELis/EMPs.

| — | Anti tuge apellatsiooninõukogule, mis tegi 2014. aastal otsuse kahe edasikaebuse kohta ja lõpetas ühe 2013. aastal algatatud edasikaebuse juhtumi. |
| --- | --- |

—

Anti tuge apellatsiooninõukogule, mis tegi 2014. aastal otsuse kahe edasikaebuse kohta ja lõpetas ühe 2013. aastal algatatud edasikaebuse juhtumi.

Ühine järelevalvekultuur

| — | Kolm valdkondadevahelist seminari. |
| --- | --- |

—

Kolm valdkondadevahelist seminari.

| — | 17 riiklikele pädevatele asutustele korraldatud seminari. |
| --- | --- |

—

17 riiklikele pädevatele asutustele korraldatud seminari.

Finantsstabiilsus

| — | 2 kaks korda aastas ilmuvat finantsstabiilsuse aruannet (sh temaatilised artiklid). |
| --- | --- |

—

2 kaks korda aastas ilmuvat finantsstabiilsuse aruannet (sh temaatilised artiklid).

| — | Reservide ja preemiate modelleerimise kvantitatiivsete vahendite väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Reservide ja preemiate modelleerimise kvantitatiivsete vahendite väljatöötamine.

| — | Kvartalipõhise riskinäidiku koostamine. |
| --- | --- |

—

Kvartalipõhise riskinäidiku koostamine.

| — | Kogu Euroopat hõlmava kindlustussektori stressitesti (sh vähese tootluse mudeli) lõpuleviimine. |
| --- | --- |

—

Kogu Euroopat hõlmava kindlustussektori stressitesti (sh vähese tootluse mudeli) lõpuleviimine.

| — | Soovituste esitamine riiklikele pädevatele asutustele järelevalve tegemiseks vastavalt stressitesti tulemustele. |
| --- | --- |

—

Soovituste esitamine riiklikele pädevatele asutustele järelevalve tegemiseks vastavalt stressitesti tulemustele.

| — | Ettevalmistav uuring stressitesti tegemiseks tööandjapensioni kogumise asutuste sektoris. |
| --- | --- |

—

Ettevalmistav uuring stressitesti tegemiseks tööandjapensioni kogumise asutuste sektoris.

| — | Ülevaadatud ja uuendatud aasta kindlustusstatistika avaldamine. |
| --- | --- |

—

Ülevaadatud ja uuendatud aasta kindlustusstatistika avaldamine.

Kriisiohje

| — | Protsessi rakendamine, mille käigus järjepidevalt arvesse võtta vajadust EIOPA ennetusmeetmeteks, et käsitleda negatiivseid suundumusi ja riske. |
| --- | --- |

—

Protsessi rakendamine, mille käigus järjepidevalt arvesse võtta vajadust EIOPA ennetusmeetmeteks, et käsitleda negatiivseid suundumusi ja riske.

| — | Likviidsuse vahetustehingute, tootluse otsingute, tulevase kasumi rahalise väärtuse arvestamise ja küberriski uuringute lõpuleviimine. |
| --- | --- |

—

Likviidsuse vahetustehingute, tootluse otsingute, tulevase kasumi rahalise väärtuse arvestamise ja küberriski uuringute lõpuleviimine.

| — | EIOPA kriisiohjeraamistiku laiendamine tööandjapensioni kogumise asutuste sektorile. |
| --- | --- |

—

EIOPA kriisiohjeraamistiku laiendamine tööandjapensioni kogumise asutuste sektorile.

| — | EIOPA arvamuse avaldamine riiklike pädevate asutuste kriisiennetuseks, -ohjeks ja lahendamiseks valmisoleku usaldusväärsete põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

—

EIOPA arvamuse avaldamine riiklike pädevate asutuste kriisiennetuseks, -ohjeks ja lahendamiseks valmisoleku usaldusväärsete põhimõtete kohta.

| — | Globaalsete süsteemselt oluliste kindlustusandjate (GSII) foorumi loomine, mille abil tagada GSIIde puhul nõutavate järelevalvemeetmete ühine ELi lähenemisviis. |
| --- | --- |

—

Globaalsete süsteemselt oluliste kindlustusandjate (GSII) foorumi loomine, mille abil tagada GSIIde puhul nõutavate järelevalvemeetmete ühine ELi lähenemisviis.

Välissuhted

| — | 10 koosolekut, sh üks ühiskoosolek järelevalvenõukogu, IRSG ja OPSGga, 10 ametlikku arvamust ja tagasisidearuannet avalike dokumentide kohta, kaks omaalgatuslikku dokumenti ja kaks vastust mitteametlike konsultatsioonide raames. |
| --- | --- |

—

10 koosolekut, sh üks ühiskoosolek järelevalvenõukogu, IRSG ja OPSGga, 10 ametlikku arvamust ja tagasisidearuannet avalike dokumentide kohta, kaks omaalgatuslikku dokumenti ja kaks vastust mitteametlike konsultatsioonide raames.

| — | 21 regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevat dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutuste ning järelevalveorganisatsioonidega Austraaliast ja Aasiast, Ladina- ja Põhja-Ameerikast, Lõuna-Aafrikast, Islandilt ja Šveitsist. |
| --- | --- |

—

21 regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevat dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutuste ning järelevalveorganisatsioonidega Austraaliast ja Aasiast, Ladina- ja Põhja-Ameerikast, Lõuna-Aafrikast, Islandilt ja Šveitsist.

| — | Aktiivne osalemine Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni (IAIS) täitevkomitees, tehnika- ja finantsstabiilsuse komitees, solventsuse ja kindlustusmatemaatika alakomitees ning IAISi aastakonverentsil. Asutus kooskõlastas valikuprotsessi kokku kuue Lääne-Euroopale ning Kesk- ja Ida-Euroopale ja Taga-Kaukaasiale kuuluva koha täitmiseks IAISi täitevkomitees. |
| --- | --- |

—

Aktiivne osalemine Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni (IAIS) täitevkomitees, tehnika- ja finantsstabiilsuse komitees, solventsuse ja kindlustusmatemaatika alakomitees ning IAISi aastakonverentsil. Asutus kooskõlastas valikuprotsessi kokku kuue Lääne-Euroopale ning Kesk- ja Ida-Euroopale ja Taga-Kaukaasiale kuuluva koha täitmiseks IAISi täitevkomitees.

| — | Oluline panus IAISi töösse globaalsete kindlustuskapitali standardite väljatöötamisel kapitaliarengu ja reaaltingimustes katsetamise töörühmade kaudu. Pidev suhtlus EIOPA liikmetega tõhusama kooskõlastuse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Oluline panus IAISi töösse globaalsete kindlustuskapitali standardite väljatöötamisel kapitaliarengu ja reaaltingimustes katsetamise töörühmade kaudu. Pidev suhtlus EIOPA liikmetega tõhusama kooskõlastuse edendamiseks.

| — | ELi-USA kindlustusprojekt: ajakohastati edasise tegevuse strateegiadokumenti, et kajastada senist arengut ja uusi eesmärke, toimusid regulaarsed juhtkomitee kohtumised, tehniliste komiteede töö edenes plaanipäraselt ja toimus avalik üritus Amsterdamis. |
| --- | --- |

—

ELi-USA kindlustusprojekt: ajakohastati edasise tegevuse strateegiadokumenti, et kajastada senist arengut ja uusi eesmärke, toimusid regulaarsed juhtkomitee kohtumised, tehniliste komiteede töö edenes plaanipäraselt ja toimus avalik üritus Amsterdamis.

| — | Samaväärsus: Mani saare ja Kanada (edasi)kindlustusskeemide lünkade analüüs. Bermuda, Jaapani ja Šveitsi 2011. aasta samaväärsuse hinnangute ülevaatamine. Läbivaadatud aruannete avalik konsultatsioon avaldati 2014. aasta lõpus. Ametisaladuste hoidmise hindamise lõpuleviimine neljas Kesk- ja Ida-Euroopa riigis (Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro ja Türgi). Toimus 10 EIOPA samaväärsuse alast koosolekut. |
| --- | --- |

—

Samaväärsus: Mani saare ja Kanada (edasi)kindlustusskeemide lünkade analüüs. Bermuda, Jaapani ja Šveitsi 2011. aasta samaväärsuse hinnangute ülevaatamine. Läbivaadatud aruannete avalik konsultatsioon avaldati 2014. aasta lõpus. Ametisaladuste hoidmise hindamise lõpuleviimine neljas Kesk- ja Ida-Euroopa riigis (Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro ja Türgi). Toimus 10 EIOPA samaväärsuse alast koosolekut.

| — | EIOPA ja Maailmapanga vahel sõlmitud tegevusalase vastastikuse mõistmise memorandumi elluviimine muu hulgas järgmiste väljundite kaudu: ühisseminari korraldamine riskipõhise järelevalve teemal, keskendudes Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele; globaalse kindlustusjärelevalve konverentsi ühine korraldamine; mitme EIOPA ja Maailmapanga vahelise kõrgetasemelise kohtumise korraldamine. |
| --- | --- |

—

EIOPA ja Maailmapanga vahel sõlmitud tegevusalase vastastikuse mõistmise memorandumi elluviimine muu hulgas järgmiste väljundite kaudu: ühisseminari korraldamine riskipõhise järelevalve teemal, keskendudes Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele; globaalse kindlustusjärelevalve konverentsi ühine korraldamine; mitme EIOPA ja Maailmapanga vahelise kõrgetasemelise kohtumise korraldamine.

Konverentsid/muud avalikud üritused 2014. aastal

| — | Viis konverentsi ja üritust (globaalse kindlustusjärelevalve (GIS) konverents, avalikud üritused kindlustusvahenduse direktiivi 1.5 ja personaalpensionide teemal, EIOPA aastakonverents ja teine Euroopa järelevalveasutuste ühine tarbijakaitsepäev). |
| --- | --- |

—

Viis konverentsi ja üritust (globaalse kindlustusjärelevalve (GIS) konverents, avalikud üritused kindlustusvahenduse direktiivi 1.5 ja personaalpensionide teemal, EIOPA aastakonverents ja teine Euroopa järelevalveasutuste ühine tarbijakaitsepäev).

Allikas: asutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | EIOPA tunnistab, et 2013. aastast 2014. aastasse ning 2014. aastast 2015. aastasse tehtud ülekannete protsent III jaotises oli suur; selle põhjus oli tegevuse mitmeaastane iseloom ja keerukas ajakava (eelkõige Solventsus II ajakava, mille ettevalmistav etapp algab 2015. aastal ja täielik rakendamine toimub 2016. aastal). Lisaks tuli EIOPA 2015. aasta eelarve olulise vähenemise tõttu ümber korraldada 2014. aasta eelarve, et kasutada olemasolevaid vahendeid 2015. aastal tulemuslikult ja tõhusalt ning minimeerida eelarvekärbete mõju toimuvatele IT-projektidele, mille tõttu suurenes eelarve III jaotisesse ülekandmiste arv. Ülekantud kulukohustused on IT-rakenduskava jätkuva täitmise jaoks seadusjärgse ajakava alusel äärmiselt tähtsad. Võib eeldada, et järgmisel aastal ülekandmiste protsent väheneb, sest EIOPA IT-suutlikkus on saavutatud, mis vähendab suurte summade III jaotisesse ülekandmise vajaduse range miinimumini. |
| --- | --- |

11.

EIOPA tunnistab, et 2013. aastast 2014. aastasse ning 2014. aastast 2015. aastasse tehtud ülekannete protsent III jaotises oli suur; selle põhjus oli tegevuse mitmeaastane iseloom ja keerukas ajakava (eelkõige Solventsus II ajakava, mille ettevalmistav etapp algab 2015. aastal ja täielik rakendamine toimub 2016. aastal). Lisaks tuli EIOPA 2015. aasta eelarve olulise vähenemise tõttu ümber korraldada 2014. aasta eelarve, et kasutada olemasolevaid vahendeid 2015. aastal tulemuslikult ja tõhusalt ning minimeerida eelarvekärbete mõju toimuvatele IT-projektidele, mille tõttu suurenes eelarve III jaotisesse ülekandmiste arv. Ülekantud kulukohustused on IT-rakenduskava jätkuva täitmise jaoks seadusjärgse ajakava alusel äärmiselt tähtsad. Võib eeldada, et järgmisel aastal ülekandmiste protsent väheneb, sest EIOPA IT-suutlikkus on saavutatud, mis vähendab suurte summade III jaotisesse ülekandmise vajaduse range miinimumini.

| 12. | EIOPA teab, et osa 2015. aasta tegevusest on kaetud suhteliselt suures ulatuses 2014. aastast üle kantud assigneeringutega. Selle põhjus on vajadus rahastada keerukat ja mitmeaastast IT-kava, mis tagaks Solventsus II nõuetekohase rakendamise. IT-kava rakendatakse suures osas 2016. aastal ja seetõttu piiratakse tulevikus ülekandmiste tase range miinimumini, kooskõlas aastasuse põhimõttega. Et paremini korraldada aasta eelarvevahendeid, on lisaks läbi vaadatud EIOPA eelarve- ja hankemenetlused, et tagada nende täielik lõimimine EIOPA üldistesse kavandamis- ja koordineerimismenetlustesse aasta tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

12.

EIOPA teab, et osa 2015. aasta tegevusest on kaetud suhteliselt suures ulatuses 2014. aastast üle kantud assigneeringutega. Selle põhjus on vajadus rahastada keerukat ja mitmeaastast IT-kava, mis tagaks Solventsus II nõuetekohase rakendamise. IT-kava rakendatakse suures osas 2016. aastal ja seetõttu piiratakse tulevikus ülekandmiste tase range miinimumini, kooskõlas aastasuse põhimõttega. Et paremini korraldada aasta eelarvevahendeid, on lisaks läbi vaadatud EIOPA eelarve- ja hankemenetlused, et tagada nende täielik lõimimine EIOPA üldistesse kavandamis- ja koordineerimismenetlustesse aasta tööprogrammi raames.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/187 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/187

---

ARUANNE

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

(2015/C 409/21)

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut” või „EIT”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi üha suuremale arvule teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2). Teadmis- ja innovatsioonikogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovatsioonikogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud. |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut” või „EIT”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi üha suuremale arvule teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2). Teadmis- ja innovatsioonikogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovatsioonikogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas instituudi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge nimetatud ajavahemikus vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge nimetatud ajavahemikus vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 10. | Ilma punktis 9 esitatud märkuseta arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et instituudi panus teadmis- ja innovatsioonikogukondade rahastamisse võib esimese viie aasta jooksul (1. jaanuar 2010 – 31. detsember 2014) moodustada kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt seda ülemmäära ka järgiti. 31. märtsiks sai EIT audititõendid teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendavate tegevuste kulude kohta ajavahemikus 2010–2014. Lisaks audititõendite saamisele uuris EIT 2015. aastal teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendavaid tegevusi; uuringu eesmärk oli tagada, et rahastataks vaid kõigile õiguslikele ja sisulistele tingimustele vastavaid täiendavad tegevusi – näiteks peab täiendav tegevus olema seotud EIT rahastatava teadmis- ja innovatsioonikogukonna lisaväärtust andva tegevusega. |
| --- | --- |

10.

Ilma punktis 9 esitatud märkuseta arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et instituudi panus teadmis- ja innovatsioonikogukondade rahastamisse võib esimese viie aasta jooksul (1. jaanuar 2010 – 31. detsember 2014) moodustada kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt seda ülemmäära ka järgiti. 31. märtsiks sai EIT audititõendid teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendavate tegevuste kulude kohta ajavahemikus 2010–2014. Lisaks audititõendite saamisele uuris EIT 2015. aastal teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendavaid tegevusi; uuringu eesmärk oli tagada, et rahastataks vaid kõigile õiguslikele ja sisulistele tingimustele vastavaid täiendavad tegevusi – näiteks peab täiendav tegevus olema seotud EIT rahastatava teadmis- ja innovatsioonikogukonna lisaväärtust andva tegevusega.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | EIT on järk-järgult parandanud teadmis- ja innovatsioonikogukondade väljamaksetaotluste kontrollimist. Väljundite kontrollimine on aga ajakavast maas. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade äriplaanides on projektide oodatavad väljundid endiselt ebapiisavalt määratletud; lisaks puudub selge seos kavandatud väljundite ja rahastamiskõlblike kulude vahel partnerite ja kulukategooriate kaupa. Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus EIT toetus maksti täies mahus välja, kuigi osa äriplaanis seatud eesmärkidest jäi saavutamata. |
| --- | --- |

12.

EIT on järk-järgult parandanud teadmis- ja innovatsioonikogukondade väljamaksetaotluste kontrollimist. Väljundite kontrollimine on aga ajakavast maas. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade äriplaanides on projektide oodatavad väljundid endiselt ebapiisavalt määratletud; lisaks puudub selge seos kavandatud väljundite ja rahastamiskõlblike kulude vahel partnerite ja kulukategooriate kaupa. Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, kus EIT toetus maksti täies mahus välja, kuigi osa äriplaanis seatud eesmärkidest jäi saavutamata.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | Instituut hindas oma 2014. aasta eelarvelised vajadused 13,1 miljoni euro (5,6 %) võrra tegelikust suuremaks (2013. aastal 3,4 miljonit eurot ehk 2,5 %) ja olemasolevast 233,1 miljonist eurost kaeti kulukohustustega vaid 220 miljonit. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovatsioonikogukondade tegevuse toetusteks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest (11,4 miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimise aluseks olnud teadmis- ja innovatsioonikogukondade äriplaanide toetamiseks ei olnud vaja instituudi 2014. aasta assigneeringuid kasutada. Vastavalt instituudi finantsmäärusele lisatakse kasutamata assigneeringud instituudi aastate 2015–2017 eelarvetesse. |
| --- | --- |

13.

Instituut hindas oma 2014. aasta eelarvelised vajadused 13,1 miljoni euro (5,6 %) võrra tegelikust suuremaks (2013. aastal 3,4 miljonit eurot ehk 2,5 %) ja olemasolevast 233,1 miljonist eurost kaeti kulukohustustega vaid 220 miljonit. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovatsioonikogukondade tegevuse toetusteks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest (11,4 miljonit eurot). Toetuslepingute sõlmimise aluseks olnud teadmis- ja innovatsioonikogukondade äriplaanide toetamiseks ei olnud vaja instituudi 2014. aasta assigneeringuid kasutada. Vastavalt instituudi finantsmäärusele lisatakse kasutamata assigneeringud instituudi aastate 2015–2017 eelarvetesse.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Kuigi teadmis- ja innovatsioonikogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt (st kava viiendal tegevusaastal) täies mahus instituudi ja teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest. |
| --- | --- |

14.

Kuigi teadmis- ja innovatsioonikogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt (st kava viiendal tegevusaastal) täies mahus instituudi ja teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest.

| 15. | Alates instituudi loomisest aastal 2009 on organisatsiooni probleemiks olnud suur tööjõu voolavus ning juhtkonna tasandi ebastabiilsus. 2014. aasta juunis otsustas instituudi nõukogu saata instituudi direktori 11 kuuks pikaajalisse teaduslähetusse Euroopa Ülikool-Instituudi juurde Firenzes; lähetus kestab kuni direktori mandaadi lõppemiseni. Direktori kohusetäitja asus tööle augustis 2014 (kohe, kui ta oli tööle võetud ja tegevjuhiks nimetatud) ning on kuue aasta jooksul juba neljas inimene direktori ametikohal. 2015. aasta juulis avaldati vaba ametikoha teade uue direktori leidmiseks. |
| --- | --- |

15.

Alates instituudi loomisest aastal 2009 on organisatsiooni probleemiks olnud suur tööjõu voolavus ning juhtkonna tasandi ebastabiilsus. 2014. aasta juunis otsustas instituudi nõukogu saata instituudi direktori 11 kuuks pikaajalisse teaduslähetusse Euroopa Ülikool-Instituudi juurde Firenzes; lähetus kestab kuni direktori mandaadi lõppemiseni. Direktori kohusetäitja asus tööle augustis 2014 (kohe, kui ta oli tööle võetud ja tegevjuhiks nimetatud) ning on kuue aasta jooksul juba neljas inimene direktori ametikohal. 2015. aasta juulis avaldati vaba ametikoha teade uue direktori leidmiseks.

| 16. | Kaks osakonnajuhataja ametikohta on püsinud alates 2013. aastast täitmata. Ühte neist täidab alates 2013. aastast kohusetäitja, mis on vastuolus personalieeskirjades sätestatud tingimusega (maksimaalselt üks aasta). Teist täidab tegevjuht, kes on samas ka direktori kohusetäitja, ning täidab seega samaaegselt kolme rolli. |
| --- | --- |

16.

Kaks osakonnajuhataja ametikohta on püsinud alates 2013. aastast täitmata. Ühte neist täidab alates 2013. aastast kohusetäitja, mis on vastuolus personalieeskirjades sätestatud tingimusega (maksimaalselt üks aasta). Teist täidab tegevjuht, kes on samas ka direktori kohusetäitja, ning täidab seega samaaegselt kolme rolli.

| 17. | Olukord on võrreldes 2013. aastaga küll paranenud, ent 2014. aasta lõpus oli 20 % EIT ametikohtade loetelu ametikohtadest endiselt täitmata (2013. aasta lõpus kolmandik ametikohtadest). |
| --- | --- |

17.

Olukord on võrreldes 2013. aastaga küll paranenud, ent 2014. aasta lõpus oli 20 % EIT ametikohtade loetelu ametikohtadest endiselt täitmata (2013. aasta lõpus kolmandik ametikohtadest).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

18.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte instituudi pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Lisaks punktides 9–13 kirjeldatud asjaoludele ei olnud 2010. ja 2011. aastal allkirjastatud toetuslepingute (mille alusel tehti 2012. aastal väljamakseid) eelarved piisavalt üksikasjalikud. Puudus seos heakskiidetud rahaliste vahendite ja läbiviidava tegevuse vahel. Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire ning ei määratud kindlaks eeskirju kaupade ja teenuste hankimiseks teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite poolt.
  Instituut teostas eelkontrolli käigus ka kõigi rahastatud projektide tehnilist kontrolli. Puudusid aga mõõdetavad eesmärgid, mis takistas projektide tegevuse ja tulemuste mõjusat hindamist. Äriplaanides ei määratletud üksikasjalikult läbiviidavat tegevust ega seatud selgeid vahe-eesmärke, tegevuste tulemuseesmärke ega kvaliteedikriteeriume.
  2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ligi 22 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal ca 10 miljonit eurot (45 %). Tühistamise kõrge määr tuleneb peamiselt sellest, et toetusesaajad deklareerisid 2011. aasta toetuslepingute alusel vähem kulusid kui eeldati (9,2 miljonit eurot ehk 92 % tühistatud ülekandmistest). | Pooleli |
| 2013 | 2013. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 84,1 miljonit eurot (2012. aasta tegevused). Toetustega seotud kulud moodustasid 2013. aasta kogukuludest ca 97 %. Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut jätkas suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 87 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut konkreetsete riskide ilmnemisel. Kontrollikoda leidis siiski, et hoolimata kontrollitõendite kvaliteedi paranemisest (mis osaliselt tuleneb täpsematest juhistest) tuleks sõltumatute audiitorühingute tööd tervikuna parandada. | Lõpetatud |
| 2013 | Toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lisakindluse saamiseks tellis instituut sõltumatult audiitorühingult täiendava järelkontrolli. Järelkontrolli tehti teadmis- ja innovatsioonikogukondade 300 partnerist 29 partneri väljamaksetaotluste suhtes, mis vastab 29 %-le kõigist 2013. aastal tehtud toetustega seotud tehingutest. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll on paranemas, kuid ei ole veel täiel määral mõjus. Järelkontrolliga tuvastatud vigadest lähtuvalt otsustas instituut 2014. aastal tagasi nõuda 5 75  593 euro suuruse summa, mis vastab 3 % 2012. aasta auditeeritud toetustest. | Lõpetatud |
| 2013 | 2013. aastal tehti makseid summades ca6 65  000 eurot ja 1 05  000 eurot vastavalt kahele raamlepingule, mis olid sõlmitud 2010. ja 2012. aastal läbirääkimistega menetluse alusel. Auditist selgus, et läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud põhjendatud ning kõnealused maksed olid seega eeskirjadevastased. | Lõpetatud |
| 2013 | Punktides 9–11 kirjeldatud asjaolude kombineeritud veamäär vastab 2–3 % 2013. aasta kogukuludest. | Lõpetatud |
| 2013 | Kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel neljal aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2013. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt järgiti seda ülemmäära kõigi kolme kogukonna puhul. Neid andmeid ei auditeerita aga enne 2015. aastat, mistõttu puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal selle kohta, et instituudi osalus 25 % ülemmäära ei ületanud. | Pooleli |
| 2013 | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 97 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. I jaotise (personalikulud) eelarve täitmise määr oli aga madal – 74 % ELi osalusest –, mis tuleneb peamiselt suurest tööjõu voolavusest ning sellest, et palgakohanduste eeskirju ei olnud vastu võetud. | Ei kohaldata |
| 2013 | Instituut kandis II jaotises (halduskulud) üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 1 93  420 eurot (24 %). Ülekandmine puudutas peamiselt laekumata arveid ja pooleliolevaid IT-projekte. Instituut ei kasutanud kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 91  918 eurot (29 %), mis kõnealuses jaotises 2012. aastast 2013. aastasse üle kanti. See tulenes peamiselt juhatuse koosolekutega seotud kulude ülehindamisest. | Ei kohaldata |
| 2013 | Instituut oli III jaotises (tegevuskulud) teadmis- ja innovatsioonikogukondade toetusteks planeerinud 3 4 0 78  025 eurot. Summa suhteliselt madal kasutusmäär (82 %) tuleneb asjaolust, et teadmis- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud 2012. aasta tegevusteks mõeldud rahalisi vahendeid (2012. aasta toetused) täiel määral ära. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Lisaks punktides 9–13 kirjeldatud asjaoludele ei olnud 2010. ja 2011. aastal allkirjastatud toetuslepingute (mille alusel tehti 2012. aastal väljamakseid) eelarved piisavalt üksikasjalikud. Puudus seos heakskiidetud rahaliste vahendite ja läbiviidava tegevuse vahel. Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire ning ei määratud kindlaks eeskirju kaupade ja teenuste hankimiseks teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite poolt.

Instituut teostas eelkontrolli käigus ka kõigi rahastatud projektide tehnilist kontrolli. Puudusid aga mõõdetavad eesmärgid, mis takistas projektide tegevuse ja tulemuste mõjusat hindamist. Äriplaanides ei määratletud üksikasjalikult läbiviidavat tegevust ega seatud selgeid vahe-eesmärke, tegevuste tulemuseesmärke ega kvaliteedikriteeriume.

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ligi 22 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal ca 10 miljonit eurot (45 %). Tühistamise kõrge määr tuleneb peamiselt sellest, et toetusesaajad deklareerisid 2011. aasta toetuslepingute alusel vähem kulusid kui eeldati (9,2 miljonit eurot ehk 92 % tühistatud ülekandmistest).

Pooleli

2013

2013. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 84,1 miljonit eurot (2012. aasta tegevused). Toetustega seotud kulud moodustasid 2013. aasta kogukuludest ca 97 %. Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut jätkas suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 87 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut konkreetsete riskide ilmnemisel. Kontrollikoda leidis siiski, et hoolimata kontrollitõendite kvaliteedi paranemisest (mis osaliselt tuleneb täpsematest juhistest) tuleks sõltumatute audiitorühingute tööd tervikuna parandada.

Lõpetatud

2013

Toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lisakindluse saamiseks tellis instituut sõltumatult audiitorühingult täiendava järelkontrolli. Järelkontrolli tehti teadmis- ja innovatsioonikogukondade 300 partnerist 29 partneri väljamaksetaotluste suhtes, mis vastab 29 %-le kõigist 2013. aastal tehtud toetustega seotud tehingutest. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll on paranemas, kuid ei ole veel täiel määral mõjus. Järelkontrolliga tuvastatud vigadest lähtuvalt otsustas instituut 2014. aastal tagasi nõuda 5 75  593 euro suuruse summa, mis vastab 3 % 2012. aasta auditeeritud toetustest.

Lõpetatud

2013

2013. aastal tehti makseid summades ca6 65  000 eurot ja 1 05  000 eurot vastavalt kahele raamlepingule, mis olid sõlmitud 2010. ja 2012. aastal läbirääkimistega menetluse alusel. Auditist selgus, et läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud põhjendatud ning kõnealused maksed olid seega eeskirjadevastased.

Lõpetatud

2013

Punktides 9–11 kirjeldatud asjaolude kombineeritud veamäär vastab 2–3 % 2013. aasta kogukuludest.

Lõpetatud

2013

Kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel neljal aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2013. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt järgiti seda ülemmäära kõigi kolme kogukonna puhul. Neid andmeid ei auditeerita aga enne 2015. aastat, mistõttu puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal selle kohta, et instituudi osalus 25 % ülemmäära ei ületanud.

Pooleli

2013

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 97 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. I jaotise (personalikulud) eelarve täitmise määr oli aga madal – 74 % ELi osalusest –, mis tuleneb peamiselt suurest tööjõu voolavusest ning sellest, et palgakohanduste eeskirju ei olnud vastu võetud.

Ei kohaldata

2013

Instituut kandis II jaotises (halduskulud) üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 1 93  420 eurot (24 %). Ülekandmine puudutas peamiselt laekumata arveid ja pooleliolevaid IT-projekte. Instituut ei kasutanud kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 91  918 eurot (29 %), mis kõnealuses jaotises 2012. aastast 2013. aastasse üle kanti. See tulenes peamiselt juhatuse koosolekutega seotud kulude ülehindamisest.

Ei kohaldata

2013

Instituut oli III jaotises (tegevuskulud) teadmis- ja innovatsioonikogukondade toetusteks planeerinud 3 4 0 78  025 eurot. Summa suhteliselt madal kasutusmäär (82 %) tuleneb asjaolust, et teadmis- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud 2012. aasta tegevusteks mõeldud rahalisi vahendeid (2012. aasta toetused) täiel määral ära.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (Budapest)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) | Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.
  Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:






  — | kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:

—

kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses, |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd, |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd,

| — | edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. |
| --- | --- |

—

edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

Instituudi pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 294/2008 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1292/2013)

Eesmärgid

Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja integreerib instituut innovatsiooni, teadust ja kõrgharidust kõige kõrgemate standardite kohaselt.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks teeb instituut järgmist:

| a) | määrab kindlaks oma peamised prioriteedid ja tegevused; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks oma peamised prioriteedid ja tegevused;

| b) | teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses; |
| --- | --- |

b)

teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses;

| c) | valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme; |
| --- | --- |

c)

valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme;

| d) | mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

| e) | edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

e)

edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides;

| f) | edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur; |
| --- | --- |

f)

edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur;

| g) | püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks; |
| --- | --- |

g)

püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks;

| h) | edendab multidistsiplinaarset innovatsiooni, seal hulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste, organisatsiooniliste lähenemisviiside ja uute ärimudelite integreerimist; |
| --- | --- |

h)

edendab multidistsiplinaarset innovatsiooni, seal hulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste, organisatsiooniliste lähenemisviiside ja uute ärimudelite integreerimist;

| i) | tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel; |
| --- | --- |

i)

tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel;

| j) | edendab teadmis- ja innovatsioonikogukondade kui suurepäraste innovatsioonipartnerite tutvustamist nii ELis kui väljaspool; |
| --- | --- |

j)

edendab teadmis- ja innovatsioonikogukondade kui suurepäraste innovatsioonipartnerite tutvustamist nii ELis kui väljaspool;

| k) | loob sidusrühmade foorumi, eesmärgiga tutvustada EIT tegevust, kogemusi, parimaid tavasid ning panust ELi innovatsiooni, teadusuuringute ja hariduspoliitika ja nende eesmärkide kujundamisse, ning anda sidusrühmadele võimalus oma arvamust avaldada. |
| --- | --- |

k)

loob sidusrühmade foorumi, eesmärgiga tutvustada EIT tegevust, kogemusi, parimaid tavasid ning panust ELi innovatsiooni, teadusuuringute ja hariduspoliitika ja nende eesmärkide kujundamisse, ning anda sidusrühmadele võimalus oma arvamust avaldada.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

Instituudi juhatusse kuulub 12 määratud liiget, kelle hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise/teadusliku taustaga inimesi, ja kolm valitavat liiget, kes valitakse teadmis- ja innovaatikakogukonna esitatud kandidaatide seast. Euroopa Komisjonil on vaatleja staatus.

Ülesanded

Juhatus vastutab instituudi tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, määramise, hindamise, neile toetuste eraldamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest.

Täitevkomitee

Koosseis

Täitevkomitee koosneb neljast juhatuse liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees ja aseesimees. Juhatuse esimees juhatab ka täitevkomiteed.

Ülesanded

Jälgib instituudi juhtimist ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal.

Direktor

Direktori, kes vastutab juhatuse ees EIT haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on EIT seaduslik esindaja, määrab ametisse juhatus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal instituudi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

235,40 (142,20) miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 174,91 (98,76) miljonit eurot maksete assigneeringuid.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 60 (58)

Täidetud ametikohad: 48 (41)

Muud ametikohad: 0 (0)

Personal kokku: 48 (41), kes jaotuvad vastavalt tööülesannetele järgmiselt:

| — | põhitegevus: 33 (25) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 33 (25)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 15 (16) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 15 (16)

2014. aasta tooted ja teenused

| — | EIT juhatus valis ja määras detsembris kaks uut teadmis- ja innovaatikakogukonda (tervise ja toorainete valdkonnas). |
| --- | --- |

—

EIT juhatus valis ja määras detsembris kaks uut teadmis- ja innovaatikakogukonda (tervise ja toorainete valdkonnas).

| — | Juhatus võttis peale konkurentsipõhise rahastamiskorra protsessi rakendamist 2014. aasta 11. detsembri vastu otsuse 2015. aastal 268 miljoni euro (40 % kogueelarvest) eraldamiseks viie teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andva tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

Juhatus võttis peale konkurentsipõhise rahastamiskorra protsessi rakendamist 2014. aasta 11. detsembri vastu otsuse 2015. aastal 268 miljoni euro (40 % kogueelarvest) eraldamiseks viie teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andva tegevuse rahastamiseks.

| — | Kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda haldasid 21 5 2 64  780 euro suurust kogueelarvet, mis oli ette nähtud teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks instituudi poolt, ning teiste rahastajate eraldatud 1  08 7 4 26  142 euro suurust eelarvet teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andva tegevuse ja täiendavate tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

Kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda haldasid 21 5 2 64  780 euro suurust kogueelarvet, mis oli ette nähtud teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks instituudi poolt, ning teiste rahastajate eraldatud 1  08 7 4 26  142 euro suurust eelarvet teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andva tegevuse ja täiendavate tegevuse rahastamiseks.

| — | Teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite arv suurenes 605 organisatsioonini (Climate-KIC: 216, EIT ICT Labs: 122, KIC InnoEnergy: 267). |
| --- | --- |

—

Teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite arv suurenes 605 organisatsioonini (Climate-KIC: 216, EIT ICT Labs: 122, KIC InnoEnergy: 267).

| — | Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid EIT-le 2013. aasta kohta 6 peamist tulemusnäitajat ja neid toetavad tõendavad dokumendid; instituut hindas neid ja kinnitas need teadmis- ja innovaatikakogukondade varasemate tulemuste hindamise käigus, mis on aluseks 2015. aasta eraldise konkurentsipõhisele rahastamiskorrale. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid instituudile ka 2014. aasta peamiste tulemusnäitajate prognoosi. |
| --- | --- |

—

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid EIT-le 2013. aasta kohta 6 peamist tulemusnäitajat ja neid toetavad tõendavad dokumendid; instituut hindas neid ja kinnitas need teadmis- ja innovaatikakogukondade varasemate tulemuste hindamise käigus, mis on aluseks 2015. aasta eraldise konkurentsipõhisele rahastamiskorrale. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid instituudile ka 2014. aasta peamiste tulemusnäitajate prognoosi.

| — | Budapestis (Ungari) organiseeriti 14. märtsil 2014 EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade 2014. aasta projektikonkursi teabepäev. |
| --- | --- |

—

Budapestis (Ungari) organiseeriti 14. märtsil 2014 EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade 2014. aasta projektikonkursi teabepäev.

| — | Töötati välja EIT auhindade üksikasjalik strateegia (see sisaldas ka kolmanda kategooria kontseptsiooni, milleks on EIT innovaatorite auhind). |
| --- | --- |

—

Töötati välja EIT auhindade üksikasjalik strateegia (see sisaldas ka kolmanda kategooria kontseptsiooni, milleks on EIT innovaatorite auhind).

| — | Töötati välja EIT ettevõtjate ümarlaua üksikasjalik strateegia. |
| --- | --- |

—

Töötati välja EIT ettevõtjate ümarlaua üksikasjalik strateegia.

| — | EIT brändiraamatu vastuvõtmine ja selle avalikkusele esitlemine 1. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

EIT brändiraamatu vastuvõtmine ja selle avalikkusele esitlemine 1. detsembril 2014.

Allikas: instituudi edastatud lisa.

---

INSTITUUDI VASTUS

| 10. | Teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste kontrollitõenditelt ilmneb, et EIT (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi) rahastus ajavahemikul 2010–2014 oli kliimameetmete teadmis- ja innovaatikakogukonnas 16 %, innovaatilise energia teadmis- ja innovaatikakogukonnas 19 % ning EIT IKT laborites 21 %. Kõik need määrad jäävad allapoole EIT – teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerluse raamlepingutes sätestatud 25 % ülemmäärast. Lisaks tegi EIT Euroopa Kontrollikoja koostatud teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste ülevaatest kasulikke järeldusi, mida kasutatakse teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste asjakohasemaks muutmisel ning EIT rahastatud teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste ja lisaväärtust andvate tegevuste seose parandamiseks. |
| --- | --- |

10.

Teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste kontrollitõenditelt ilmneb, et EIT (Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi) rahastus ajavahemikul 2010–2014 oli kliimameetmete teadmis- ja innovaatikakogukonnas 16 %, innovaatilise energia teadmis- ja innovaatikakogukonnas 19 % ning EIT IKT laborites 21 %. Kõik need määrad jäävad allapoole EIT – teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerluse raamlepingutes sätestatud 25 % ülemmäärast. Lisaks tegi EIT Euroopa Kontrollikoja koostatud teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste ülevaatest kasulikke järeldusi, mida kasutatakse teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste asjakohasemaks muutmisel ning EIT rahastatud teadmis- ja innovaatikakogukonna lisategevuste ja lisaväärtust andvate tegevuste seose parandamiseks.

| 12. | EIT nõustub, teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse kontrollimist tuleb tõhustada. Siiski on teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuste läbiviimisele eelnev tehniline hindamine võrreldes eelmiste aastatega juba oluliselt paranenud. 2013. aasta teadmis- ja innovaatikakogukonna aruanded koostati kooskõlas EIT väljastatud täiendatud suunistega aruannete koostamise kohta. Saadud hulgalise teabe struktureeritud analüüs, mida täiendas välisekspertide töö, andis EIT-le piisava kindlustunde teadmis- ja innovaatikakogukondade väljundite suhtes, mida käsitleti äriplaanides. Et EIT juhendab teadmis- ja innovaatikakogukondi paremini, on alates 2014. aastast äriplaanides üksikasjalikumalt selgitatud teadmis- ja innovaatikakogukonna iga planeeritavat lisaväärtust andvat tegevust. Samuti on nüüdsest kasutusel töökindlamad meetodid, millega hinnatakse aruandluspõhiselt teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevust.
  Hoolimata Euroopa Kontrollikoja märkusest äriplaani eesmärkide osalise saavutamise kohta, tuleb nentida, et EIT ei aktsepteeri teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvate läbiviimata tegevustega seotud kulusid. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond ei täida oma tegevustega teatud aasta äriplaanis seatud eesmärke, mõjutab see EIT iga-aastase konkurentsipõhise rahastamise tulemusena negatiivselt sellele teadmis- ja innovaatikakogukonnale aastal N+2 eraldatavat maksimaalset toetust. |
| --- | --- |

12.

EIT nõustub, teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse kontrollimist tuleb tõhustada. Siiski on teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuste läbiviimisele eelnev tehniline hindamine võrreldes eelmiste aastatega juba oluliselt paranenud. 2013. aasta teadmis- ja innovaatikakogukonna aruanded koostati kooskõlas EIT väljastatud täiendatud suunistega aruannete koostamise kohta. Saadud hulgalise teabe struktureeritud analüüs, mida täiendas välisekspertide töö, andis EIT-le piisava kindlustunde teadmis- ja innovaatikakogukondade väljundite suhtes, mida käsitleti äriplaanides. Et EIT juhendab teadmis- ja innovaatikakogukondi paremini, on alates 2014. aastast äriplaanides üksikasjalikumalt selgitatud teadmis- ja innovaatikakogukonna iga planeeritavat lisaväärtust andvat tegevust. Samuti on nüüdsest kasutusel töökindlamad meetodid, millega hinnatakse aruandluspõhiselt teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevust.

Hoolimata Euroopa Kontrollikoja märkusest äriplaani eesmärkide osalise saavutamise kohta, tuleb nentida, et EIT ei aktsepteeri teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvate läbiviimata tegevustega seotud kulusid. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond ei täida oma tegevustega teatud aasta äriplaanis seatud eesmärke, mõjutab see EIT iga-aastase konkurentsipõhise rahastamise tulemusena negatiivselt sellele teadmis- ja innovaatikakogukonnale aastal N+2 eraldatavat maksimaalset toetust.

| 13. | Aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku ja programmiga „Horisont 2020” seotud käimasolevate läbirääkimiste tõttu valitses EIT 2014. aasta eelarve suhtes suur ebakindlus. Seetõttu oli EIT juhatus ettevaatlikum ning otsustas 2013. aasta septembris eraldada 2014. aasta toetuslepinguteks esimese osamaksena üksnes 180 miljonit eurot. Pärast 2014. aasta eelarve kinnitamist eraldas EIT teise osamaksena 2014. aasta märtsis kolmele teadmis- ja innovaatikakogukonnale toetusteks kokku 38,5 miljonit eurot. Ülejäänud kulukohustuste assigneeringute summat ei saanud aga kasutada, sest teadmis- ja innovaatikakogukonnad taotlesid EIT-lt vähem toetusi kui ülejäänud kättesaadavast EIT eelarvest oleks saanud eraldada. Toetuste teine osamakse eraldati pärast kolme kalendrikuu möödumist; suuremate summade eraldamine oleks seadnud ohtu äriplaanide täieliku rakendamise. |
| --- | --- |

13.

Aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku ja programmiga „Horisont 2020” seotud käimasolevate läbirääkimiste tõttu valitses EIT 2014. aasta eelarve suhtes suur ebakindlus. Seetõttu oli EIT juhatus ettevaatlikum ning otsustas 2013. aasta septembris eraldada 2014. aasta toetuslepinguteks esimese osamaksena üksnes 180 miljonit eurot. Pärast 2014. aasta eelarve kinnitamist eraldas EIT teise osamaksena 2014. aasta märtsis kolmele teadmis- ja innovaatikakogukonnale toetusteks kokku 38,5 miljonit eurot. Ülejäänud kulukohustuste assigneeringute summat ei saanud aga kasutada, sest teadmis- ja innovaatikakogukonnad taotlesid EIT-lt vähem toetusi kui ülejäänud kättesaadavast EIT eelarvest oleks saanud eraldada. Toetuste teine osamakse eraldati pärast kolme kalendrikuu möödumist; suuremate summade eraldamine oleks seadnud ohtu äriplaanide täieliku rakendamise.

| 14. | EIT nõustub, et instituudi toetus oli 2013. aastal teadmis- ja innovaatikakogukondade lisandväärtust andvate tegevuste põhisissetulek, ent tuleb märkida, et teadmis- ja innovaatikakogukondade sammud finantsjätkusuutlikkuse strateegiate arendamisel vastavad täielikult asjaomastele seadusjärgsetele kohustustele. EIT asutamismääruse kohaselt „on teadmis- ja innovaatikakogukondade tavaline tegevusaeg 7 kuni 15 aastat”. Lisaks sätestab EIT strateegiline innovatsioonikava: „kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad ei ole oma esimestel tegevusaastatel EIT-st rahaliselt täiesti sõltumatud, innustatakse neid keskpikas perspektiivis saama jätkusuutlikuks, st vähendama järk-järgult oma sõltuvust EIT rahastamisest, et nad muutuksid tugevamaks ja areneksid”.
  Kooskõlas EIT asutamismäärusega tõhustavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad veelgi oma finantsjätkusuutlikkuse strateegiaid. Nende strateegiate kokkuvõtet esitleti nii 2014. kui ka 2015. aasta äriplaanis. EIT juhatus võttis 5. märtsil 2015 vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade finantsjätkusuutlikkuse põhimõtted. Selles dokumendis antakse selged suunised: esitatakse määratlused, rahastamispõhimõtted ja teadmis- ja innovaatikakogukondade stiimulid finantsjätkusuutlikkuse nimel töötamiseks. Järgmisena annab EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadele konkreetsed suunised teadmis- ja innovaatikakogukondade finantsjätkusuutlikkuse põhimõtete nõuetekohaseks rakendamiseks, sh finantsjätkusuutlikkuse saavutamise aruande erimalli. |
| --- | --- |

14.

EIT nõustub, et instituudi toetus oli 2013. aastal teadmis- ja innovaatikakogukondade lisandväärtust andvate tegevuste põhisissetulek, ent tuleb märkida, et teadmis- ja innovaatikakogukondade sammud finantsjätkusuutlikkuse strateegiate arendamisel vastavad täielikult asjaomastele seadusjärgsetele kohustustele. EIT asutamismääruse kohaselt „on teadmis- ja innovaatikakogukondade tavaline tegevusaeg 7 kuni 15 aastat”. Lisaks sätestab EIT strateegiline innovatsioonikava: „kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad ei ole oma esimestel tegevusaastatel EIT-st rahaliselt täiesti sõltumatud, innustatakse neid keskpikas perspektiivis saama jätkusuutlikuks, st vähendama järk-järgult oma sõltuvust EIT rahastamisest, et nad muutuksid tugevamaks ja areneksid”.

Kooskõlas EIT asutamismäärusega tõhustavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad veelgi oma finantsjätkusuutlikkuse strateegiaid. Nende strateegiate kokkuvõtet esitleti nii 2014. kui ka 2015. aasta äriplaanis. EIT juhatus võttis 5. märtsil 2015 vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade finantsjätkusuutlikkuse põhimõtted. Selles dokumendis antakse selged suunised: esitatakse määratlused, rahastamispõhimõtted ja teadmis- ja innovaatikakogukondade stiimulid finantsjätkusuutlikkuse nimel töötamiseks. Järgmisena annab EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadele konkreetsed suunised teadmis- ja innovaatikakogukondade finantsjätkusuutlikkuse põhimõtete nõuetekohaseks rakendamiseks, sh finantsjätkusuutlikkuse saavutamise aruande erimalli.

| 15. | Suure tööjõu voolavuse vähendamiseks tegi EIT vabade töökohtade haldamise tõhustamise ettepanekuid, mida tegevuskava kohaselt rakendatakse. Lisaks võttis EIT 2014. aasta sügisel kasutusele hindamise ja ümberklassifitseerimise süsteemi EIT töötajatele parema karjääriperspektiivi pakkumiseks. EIT vaatas läbi ka oma koolituspõhimõtted ja täiendas neid. Nüüdsest viiakse kõigi töötajatega läbi lahkumisvestlused, mille käigus analüüsitakse lahkumise põhjusi. EIT moodustas 2015. aastal personalitöörühma. Lisaks parandas EIT kesktasandi juhtimist; toetustegevuste juhtimiseks nimetati ametisse uus osakonnajuhataja, kes asus tööle 1. augustil 2015. Käimasolevate tööjõu voolavuse vähendamise meetmete tõttu vähenes tööjõu voolavus 2012.–2013. aasta 20–25 %-lt 12 %-ni 2014. aastal. |
| --- | --- |

15.

Suure tööjõu voolavuse vähendamiseks tegi EIT vabade töökohtade haldamise tõhustamise ettepanekuid, mida tegevuskava kohaselt rakendatakse. Lisaks võttis EIT 2014. aasta sügisel kasutusele hindamise ja ümberklassifitseerimise süsteemi EIT töötajatele parema karjääriperspektiivi pakkumiseks. EIT vaatas läbi ka oma koolituspõhimõtted ja täiendas neid. Nüüdsest viiakse kõigi töötajatega läbi lahkumisvestlused, mille käigus analüüsitakse lahkumise põhjusi. EIT moodustas 2015. aastal personalitöörühma. Lisaks parandas EIT kesktasandi juhtimist; toetustegevuste juhtimiseks nimetati ametisse uus osakonnajuhataja, kes asus tööle 1. augustil 2015. Käimasolevate tööjõu voolavuse vähendamise meetmete tõttu vähenes tööjõu voolavus 2012.–2013. aasta 20–25 %-lt 12 %-ni 2014. aastal.

| 16. | Vabad töökohad juhatuses täidetakse järk-järgult, tegevjuhi koht täideti 2014. aasta augustis ning 1. augustil 2015 asus ametisse partnerluste haldamise osakonna juhataja. Poliitika ja teabevahetuse osakonna juhataja ametikoht täidetakse eeldatavasti 2015. aasta lõpuks. EIT lõpetab juhatuse ametikohtade täitmise nõuetekohaselt ja läbipaistvalt, lõpetades tegevuse järjepidevuseks vajalikud ajutised lepingud. |
| --- | --- |

16.

Vabad töökohad juhatuses täidetakse järk-järgult, tegevjuhi koht täideti 2014. aasta augustis ning 1. augustil 2015 asus ametisse partnerluste haldamise osakonna juhataja. Poliitika ja teabevahetuse osakonna juhataja ametikoht täidetakse eeldatavasti 2015. aasta lõpuks. EIT lõpetab juhatuse ametikohtade täitmise nõuetekohaselt ja läbipaistvalt, lõpetades tegevuse järjepidevuseks vajalikud ajutised lepingud.

| 17. | EIT nõustub Euroopa Kontrollikoja märkusega vabade töökohtade arvu kohta 2014. aasta lõpul, kuid tuleb märkida, et alates 2015. aasta juunist on EIT ametikohtade loetelus olevast 60 töökohast vabad ainult seitse, mis tähendab, et vabade kohtade arv on vähenenud 2015. aasta esimeses pooles 20 %-lt 12 %-ni. Ülejäänud vabad töökohad täidetakse eeldatavasti 2015. aasta jooksul. |
| --- | --- |

17.

EIT nõustub Euroopa Kontrollikoja märkusega vabade töökohtade arvu kohta 2014. aasta lõpul, kuid tuleb märkida, et alates 2015. aasta juunist on EIT ametikohtade loetelus olevast 60 töökohast vabad ainult seitse, mis tähendab, et vabade kohtade arv on vähenenud 2015. aasta esimeses pooles 20 %-lt 12 %-ni. Ülejäänud vabad töökohad täidetakse eeldatavasti 2015. aasta jooksul.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/197 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/197

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/22)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet” või „EMA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet” või „EMA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Ameti lõivude määruses sätestatakse taotlejatelt lõivude kogumise ja ameti poolt riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad (9). Neid tähtaegu ei järgitud enamiku kontrollikoja poolt auditeeritud tehingute puhul. |
| --- | --- |

11.

Ameti lõivude määruses sätestatakse taotlejatelt lõivude kogumise ja ameti poolt riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad (9). Neid tähtaegu ei järgitud enamiku kontrollikoja poolt auditeeritud tehingute puhul.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | 2014. aastal viis amet läbi haldusmenetluse oma IKT-juhi vastu. Halduskontrollis leiti olulisi puudusi, mis kujutavad endast ametile olulisi tegevus- ja finantsalaseid riske. Probleemi lahendamiseks koostati ja viidi ellu tegevuskava. Amet ei ole aga veel võetud meetmete tõhusust hinnanud. |
| --- | --- |

12.

2014. aastal viis amet läbi haldusmenetluse oma IKT-juhi vastu. Halduskontrollis leiti olulisi puudusi, mis kujutavad endast ametile olulisi tegevus- ja finantsalaseid riske. Probleemi lahendamiseks koostati ja viidi ellu tegevuskava. Amet ei ole aga veel võetud meetmete tõhusust hinnanud.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Ameti ülesannete hulka kuulub asjakohase ravimiohutusteabe levitamine liikmesriikidele ja üldsusele. Teavet kogutakse liikmesriikide ametiasutustelt ja kontrollitakse vastavalt asjaomaste ravimitootjate esitatud andmetele. Amet on siiski suurel määral sõltuv liikmesriikide ametiasutuste tehtavatest kontrollidest. Nimetatud kontrollidega määratakse kindlaks üldsusele levitatava teabe täielikkus ja täpsus. |
| --- | --- |

13.

Ameti ülesannete hulka kuulub asjakohase ravimiohutusteabe levitamine liikmesriikidele ja üldsusele. Teavet kogutakse liikmesriikide ametiasutustelt ja kontrollitakse vastavalt asjaomaste ravimitootjate esitatud andmetele. Amet on siiski suurel määral sõltuv liikmesriikide ametiasutuste tehtavatest kontrollidest. Nimetatud kontrollidega määratakse kindlaks üldsusele levitatava teabe täielikkus ja täpsus.

| 14. | 2014. aastal sõlmis amet kõrgetasemeliste juhtimisalaste nõustamisteenuste raamlepingu suurusega 15 miljonit eurot (hõlmas perioodi 2014–2017). Elluviidavad eesmärgid ja tegevused ei olnud hankeotsuse ja lepingu suuruse põhjendamiseks piisavalt spetsiifilised. Puuduvad tõendid sellest, et haldusnõukoguga oleks nõu peetud; lepingu olemust ja suurust arvestades oleks see olnud mõistlik, kuigi finantsmäärusega seda ei nõuta. |
| --- | --- |

14.

2014. aastal sõlmis amet kõrgetasemeliste juhtimisalaste nõustamisteenuste raamlepingu suurusega 15 miljonit eurot (hõlmas perioodi 2014–2017). Elluviidavad eesmärgid ja tegevused ei olnud hankeotsuse ja lepingu suuruse põhjendamiseks piisavalt spetsiifilised. Puuduvad tõendid sellest, et haldusnõukoguga oleks nõu peetud; lepingu olemust ja suurust arvestades oleks see olnud mõistlik, kuigi finantsmäärusega seda ei nõuta.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 15. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1, ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimati mainitud määrusele muudeti ameti algne nimi Euroopa Ravimihindamisamet Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Ameti lõivude määruse artikli 10 lõige 1 ja artikli 11 lõige 1.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Lisaks personalieeskirjades sätestatud õppetoetustele (1) maksab amet oma töötajate alg- ja keskkoolis käivate laste eest koolidele tasusid ka otse, kuigi nende tegemiseks ei ole koolidega lepinguid sõlmitud. 2012. aastal moodustasid sellised maksed kokku ligikaudu 3 89  000 eurot. Nimetatud maksed ei ole sätestatud personalieeskirjades ning on seega eeskirjadevastased. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Lisaks personalieeskirjades sätestatud õppetoetustele (1) maksab amet oma töötajate alg- ja keskkoolis käivate laste eest koolidele tasusid ka otse, kuigi nende tegemiseks ei ole koolidega lepinguid sõlmitud. 2012. aastal moodustasid sellised maksed kokku ligikaudu 3 89  000 eurot. Nimetatud maksed ei ole sätestatud personalieeskirjades ning on seega eeskirjadevastased.

Lõpetatud

---

(1)  VII lisa artiklis 3 sätestatakse kahekordne põhitoetus, st 2 × 252,81 eurot = 505,62 eurot.

---

II LISA

Euroopa Ravimiamet (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Teabe kogumine

  Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004) | Eesmärgid







  — | Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimitele ja teostada ravimite üle järelevalvet. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Teabe kogumine

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004)

Eesmärgid

—

Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimitele ja teostada ravimite üle järelevalvet.

| — | Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- ja veterinaarravimite kohta. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- ja veterinaarravimite kohta.

Ülesanded

| — | Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist. |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist.

| — | Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve).

| — | Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes. |
| --- | --- |

—

Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes.

| — | Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega.

| — | Registreerida ravimimüügilubade staatus. |
| --- | --- |

—

Registreerida ravimimüügilubade staatus.

Juhtimine

Inimravimikomitee vastutab kõigi ameti inimravimite hindamist puudutavate arvamuste koostamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, Islandi ja Norra poolt nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Veterinaarravimite komitee vastutab kõigi ameti veterinaarravimeid puudutavate arvamuste koostamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, Islandi ja Norra poolt nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Harva kasutatavate ravimite komitee vastutab üksikisikute ja ettevõtete poolt esitatud harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavate taotluste läbivaatamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest, kolmest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest, kes esindavad patsientide ühinguid, kolmest Euroopa Komisjoni poolt ameti soovitusel nimetatud liikmest, ühest Islandi poolt nimetatud liikmest, ühest Liechtensteini ja ühest Norra poolt nimetatud liikmest ning ühest Euroopa Komisjoni esindajast.

Taimsete ravimite komitee vastutab kõigi ameti koostatud taimsete ravimite hindamist puudutavate arvamuste eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi ning Islandi ja Norra poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Pediaatriakomitee vastutab nende taotluste hindamise eest, mis puudutavad pediaatriliste uuringute plaane, loobumisi, edasilükkamisi ja nõuetele vastavuse kontrolle, ning võtab vastu otsuseid nende kohta. Komitee koosneb viiest inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee liikmest ja nende viiest asendusliikmest, eelnimetatud viie hulgas esindamata liikmesriikide poolt nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest, ning neljast komisjoni nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad patsientide ühinguid ja arste.

Uudsete ravimeetodite komitee vastutab uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse hindamise eest ning hoiab ennast kursis nimetatud valdkonna teaduslikus arengus toimuvaga. Komitee koosneb viiest inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee liikmest ja nende viiest asendusliikmest, eelnimetatud viie hulgas esindamata liikmesriikide poolt nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest, ning neljast komisjoni nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad patsientide ühinguid ja arste.

Ravimiohutuse riskihindamise komitee vastutab inimravimite ohutuse alaste küsimuste hindamise ja järelevalve eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi ning Islandi ja Norra poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kuuest Euroopa Komisjoni nimetatud sõltumatust teaduseksperdist ning kahest Euroopa Komisjoni poolt peale Euroopa Parlamendiga konsulteerimist nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid.

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi poolt nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingute esindajast, ühest arstide ühingute esindajast ja ühest veterinaararstide ühingute esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande.

Tegevdirektor nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja ameti siseauditi üksus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

282,47(251,56) miljonit eurot (1); liidu toetus: 8,2 % (13,0 %)
   (2)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

599 (611) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 580 (583)

210 (144) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid, tööhõiveasutuse vahendatud töötajad)

Personal kokku: 790 (727), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt: 621 (590) lähetuses viibivat riiklikku eksperti, 169 (137) halduses

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Inimravimid

| — | Müügiloa taotlused: 100 (80) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 100 (80)

| — | Positiivsed arvamused: 82 (80) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 82 (80)

| — | Hinnangu andmise keskmine kestus: 179 (200) päeva |
| --- | --- |

—

Hinnangu andmise keskmine kestus: 179 (200) päeva

| — | Pärast müügiloa andmist antud arvamused: 5  958(5  447) |
| --- | --- |

—

Pärast müügiloa andmist antud arvamused: 5  958(5  447)

| — | Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 6 91  897(6 79  413) aruannet |
| --- | --- |

—

Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 6 91  897(6 79  413) aruannet

| — | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 471 (3)
  (525) |
| --- | --- |

—

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 471 (3)
  (525)

| — | Lõplikud teadusalased nõuanded: 532 (474) |
| --- | --- |

—

Lõplikud teadusalased nõuanded: 532 (474)

| — | Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused (4): alustatud 7  231(6  293); lõpetatud 6  412(6  242) |
| --- | --- |

—

Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused (4): alustatud 7  231(6  293); lõpetatud 6  412(6  242)

| — | Pediaatriakomiteele esitatud pediaatriliste protseduuride taotlused: 485 (480)
   (5) |
| --- | --- |

—

Pediaatriakomiteele esitatud pediaatriliste protseduuride taotlused: 485 (480)
   (5)

Veterinaarravimid

| — | Müügiloa taotlused: 12 (23) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 12 (23)

| — | Taotlused seoses variantidega: 340 (315) |
| --- | --- |

—

Taotlused seoses variantidega: 340 (315)

| — | Tooterühma edasiarendamise taotlused: 6 (5) |
| --- | --- |

—

Tooterühma edasiarendamise taotlused: 6 (5)

Kontrollid

Kontrollid: 506 (480)

Taimsed ravimid

Ravimtaimede monograafiad: 11 (9)

Taimsete ainete, preparaatide ja nende kombinatsioonide nimekirjad: 1 (0)

Harva kasutatavad ravimid

| — | Nimetamistaotlused: 329 (201) |
| --- | --- |

—

Nimetamistaotlused: 329 (201)

| — | Heakskiidetud nimetamistaotlused: 196 (136) |
| --- | --- |

—

Heakskiidetud nimetamistaotlused: 196 (136)

VKEd

| — | Taotlused VKE staatuse saamiseks: 499 (401) |
| --- | --- |

—

Taotlused VKE staatuse saamiseks: 499 (401)

| — | Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 333 (336) |
| --- | --- |

—

Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 333 (336)

---

(1)  Lõplik eelarve, mitte eelarve tulemiaruande tegelik kogusumma.

(2)  ELi toetuse osakaal lõplikust eelarvest (v.a harva kasutatavate ravimite lõivude alandamiseks antav eritoetus ja aasta n-2 tulemi kasutamine).

(3)  Arvandmete puhul võetakse arvesse 2014. aasta lõpu seisuga valminud perioodilisi ajakohastatud ohutusaruandeid.

(4)  Sisaldab algseid vastastikuse tunnustamise menetlusi/detsentraliseeritud menetlusi; IA-, IB- ja II-tüüpi muudatusi ja tööjaotuse muudatusi.

(5)  2014. aasta (ja 2013. aasta) andmed hõlmavad nüüd kõiki pediaatriakomitee menetlusi, sh esimesed pediaatrilise uuringu programmi taotlused, kokku lepitud pediaatrilise uuringu programmide muudatused, loobumistaotlused ja nõuetele vastavuse taotlused.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Aastatel 2013–2014 on amet ümber kavandanud ja korraldanud oma peamised tegevusprotsessid, sealhulgas finantstehingute volitamise ja lõivude kogumise. Lõivude kogumise kavandatud automaatsüsteemi kasutuselevõtt hilines ameti ümberkorraldamise tõttu 2014. aastal. Ameti lõivude määruse sätestatud tähtaegade järgimiseks kavandatakse automaatsüsteemi kasutuselevõttu nüüd 2015. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

11.

Aastatel 2013–2014 on amet ümber kavandanud ja korraldanud oma peamised tegevusprotsessid, sealhulgas finantstehingute volitamise ja lõivude kogumise. Lõivude kogumise kavandatud automaatsüsteemi kasutuselevõtt hilines ameti ümberkorraldamise tõttu 2014. aastal. Ameti lõivude määruse sätestatud tähtaegade järgimiseks kavandatakse automaatsüsteemi kasutuselevõttu nüüd 2015. aasta lõpuks.

| 12. | Kuigi halduskontrollis leiti puudusi, ei teatatud haldusmenetluse aruandes tegevdirektorile olulistest finantsriskidest.
  Ameti võetud meetmete tõhusust hinnatakse 2015. aastal juba kavas olevates Euroopa Komisjoni siseauditi talituse ja ameti siseauditi üksuse auditites. |
| --- | --- |

12.

Kuigi halduskontrollis leiti puudusi, ei teatatud haldusmenetluse aruandes tegevdirektorile olulistest finantsriskidest.

Ameti võetud meetmete tõhusust hinnatakse 2015. aastal juba kavas olevates Euroopa Komisjoni siseauditi talituse ja ameti siseauditi üksuse auditites.

| 13. | Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks. Euroopa Liidus toimub ravimite reguleerimine võrgustikupõhise mudeli järgi. EMA koordineerib Euroopa Liidu ravimiohutuse järelevalve võrgustiku süsteemi ja haldab ravimiohutuse järelevalve andmevahetuse peamisi teabesüsteeme, eelkõige andmebaasi EudraVigilance ja artikli 57 kohast ravimite andmebaasi. Jätkame tegevust sidusrühmade/partneritega, et tagada Euroopa Liidu kodanike kaitsmist selles valdkonnas. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks. Euroopa Liidus toimub ravimite reguleerimine võrgustikupõhise mudeli järgi. EMA koordineerib Euroopa Liidu ravimiohutuse järelevalve võrgustiku süsteemi ja haldab ravimiohutuse järelevalve andmevahetuse peamisi teabesüsteeme, eelkõige andmebaasi EudraVigilance ja artikli 57 kohast ravimite andmebaasi. Jätkame tegevust sidusrühmade/partneritega, et tagada Euroopa Liidu kodanike kaitsmist selles valdkonnas.

| 14. | Enne hinnanguliselt 15  000 inimpäeva nelja aasta jooksul hõlmava raamlepingu hankemenetluse alustamist toimus talitlustevaheline konsulteerimine. Selle eesmärk oli leida osakondade jaoks ajalisest perspektiivist teatud eesmärgid, hinnangulised profiilid ja inimpäevade arv, samuti teenuste eeldatav olemus ja ligikaudne ajastus. Vajalike hinnangute tulevikku suunatuse tõttu ei nõustu amet kontrollikoja kommentaaridega. Lisaks, nagu nendib ka kontrollikoda, ei nõutud, et amet pidanuks enne hanke alustamist konsulteerima haldusnõukoguga. |
| --- | --- |

14.

Enne hinnanguliselt 15  000 inimpäeva nelja aasta jooksul hõlmava raamlepingu hankemenetluse alustamist toimus talitlustevaheline konsulteerimine. Selle eesmärk oli leida osakondade jaoks ajalisest perspektiivist teatud eesmärgid, hinnangulised profiilid ja inimpäevade arv, samuti teenuste eeldatav olemus ja ligikaudne ajastus. Vajalike hinnangute tulevikku suunatuse tõttu ei nõustu amet kontrollikoja kommentaaridega. Lisaks, nagu nendib ka kontrollikoda, ei nõutud, et amet pidanuks enne hanke alustamist konsulteerima haldusnõukoguga.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/206

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

(2015/C 409/23)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus” või „EMCDDA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus” või „EMCDDA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 6 73  534 eurot ehk 26 % (2013. aastal 2 17  061 eurot ehk 9 %). See tuleneb peamiselt mitmeaastase IKT-strateegia kiirendatud elluviimisest, mille põhjuseks olid algselt palgatõusuks planeeritud ressursid, mida pärast Euroopa Kohtu otsust enam vaja ei läinud. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 6 73  534 eurot ehk 26 % (2013. aastal 2 17  061 eurot ehk 9 %). See tuleneb peamiselt mitmeaastase IKT-strateegia kiirendatud elluviimisest, mille põhjuseks olid algselt palgatõusuks planeeritud ressursid, mida pärast Euroopa Kohtu otsust enam vaja ei läinud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

President

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Aastal 2012 andis keskus liikmesriikide riiklikele narkootikumide seirekeskustele (toetusesaajad) toetusi, et toetada koostööd Reitoxi teabevõrgu raames (1). Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 2,6 miljonit eurot, moodustades 16 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskuse kontrollimine hõlmab väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite välja antud kontrollitõendite dokumentaalset analüüsi. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kohapealsed kulude järelkontrollid toetusesaajate tasandil on harvad (2). Seepärast annavad teostatavad kontrollid keskuse juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada. | Lõpetatud |
| 2012 | Pärast 2008. aastat tehtud tehingute kohta ei ole järelkontrolle läbi viidud, kui välja arvata toetuste kontrollimine. | Lõpetatud |
| 2011 ja 2012 (liidetud) | Keskus maksab aastas ligi 2 00  000 eurot (2011. aastal 2 75  000 eurot) kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks. | Lõpetatud |
| 2013 | Keskus algatas hankemenetluse koopiamasinate rentimiseks neljaks aastaks summas 1 60  000 eurot. Hankemenetluse tehnilisi tingimusi muudeti oluliselt menetluse käigus. Pärast esimest muudatust avaldati muudetud hanketeade, millega pikendati pakkumuste esitamise tähtaega, kuid mis ei sisaldanud täpset selgitust tehnilistes tingimustes tehtud muudatuste kohta. Tehnilisi tingimusi muudeti taaskord pärast edukaks kuulutamise otsust ja lepingu allkirjastamist, mille tagajärjel vähenes lepingu maksumus 35 %. Lepingu hinnastruktuuri kohta avaldatud teave ei olnud piisavalt selge, mistõttu tõlgendas üks pakkujatest seda valesti ning tal oli seetõttu väiksem võimalus menetluse edukaks läbimiseks. Lisaks ei olnud hindamiskriteeriumid piisavalt konkreetsed läbipaistvuse tagamiseks ja pakkujate võrdseks kohtlemiseks. Nimetatud puudused mõjutasid hankemenetluse tõhusust ja mõjusust ning tõid kaasa konkurentsi takistamise ohu. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Aastal 2012 andis keskus liikmesriikide riiklikele narkootikumide seirekeskustele (toetusesaajad) toetusi, et toetada koostööd Reitoxi teabevõrgu raames (1). Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 2,6 miljonit eurot, moodustades 16 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskuse kontrollimine hõlmab väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite välja antud kontrollitõendite dokumentaalset analüüsi. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kohapealsed kulude järelkontrollid toetusesaajate tasandil on harvad (2). Seepärast annavad teostatavad kontrollid keskuse juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada.

Lõpetatud

2012

Pärast 2008. aastat tehtud tehingute kohta ei ole järelkontrolle läbi viidud, kui välja arvata toetuste kontrollimine.

Lõpetatud

2011 ja 2012 (liidetud)

Keskus maksab aastas ligi 2 00  000 eurot (2011. aastal 2 75  000 eurot) kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks.

Lõpetatud

2013

Keskus algatas hankemenetluse koopiamasinate rentimiseks neljaks aastaks summas 1 60  000 eurot. Hankemenetluse tehnilisi tingimusi muudeti oluliselt menetluse käigus. Pärast esimest muudatust avaldati muudetud hanketeade, millega pikendati pakkumuste esitamise tähtaega, kuid mis ei sisaldanud täpset selgitust tehnilistes tingimustes tehtud muudatuste kohta. Tehnilisi tingimusi muudeti taaskord pärast edukaks kuulutamise otsust ja lepingu allkirjastamist, mille tagajärjel vähenes lepingu maksumus 35 %. Lepingu hinnastruktuuri kohta avaldatud teave ei olnud piisavalt selge, mistõttu tõlgendas üks pakkujatest seda valesti ning tal oli seetõttu väiksem võimalus menetluse edukaks läbimiseks. Lisaks ei olnud hindamiskriteeriumid piisavalt konkreetsed läbipaistvuse tagamiseks ja pakkujate võrdseks kohtlemiseks. Nimetatud puudused mõjutasid hankemenetluse tõhusust ja mõjusust ning tõid kaasa konkurentsi takistamise ohu.

Ei kohaldata

---

(1)  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (Reitox) raames kogub keskus riiklikelt narkootikumide seirekeskustelt liikmesriikide narkootikumide alaseid andmeid.

(2)  Aastal 2011 viidi kahes liikmesriigis läbi kaks järelkontrolli. Aastal 2012 järelkontrolli ei toimunud.

---

II LISA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114) | Uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks täiendab Euroopa Liit liikmesriikide meetmeid, sealhulgas teavitamist ja tõkestamist. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006) | Eesmärgid

  Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.
  Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:






  1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114)

Uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks täiendab Euroopa Liit liikmesriikide meetmeid, sealhulgas teavitamist ja tõkestamist.

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006)

Eesmärgid

Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.

Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

2)

kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

Ülesanded

| — | Andmete kogumine ja analüüs; |
| --- | --- |

—

Andmete kogumine ja analüüs;

| — | andmevõrdlusmeetodite täiustamine; |
| --- | --- |

—

andmevõrdlusmeetodite täiustamine;

| — | andmete levitamine; |
| --- | --- |

—

andmete levitamine;

| — | koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste; |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste;

| — | organisatsioonidega ning liiduväliste riikidega; |
| --- | --- |

—

organisatsioonidega ning liiduväliste riikidega;

| — | uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine. |
| --- | --- |

—

uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseisu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatut eksperti, kes tunnevad narkootikumide valdkonda eriti põhjalikult.

Haldusnõukogu võtab vastu töökava, tegevusaruande ja eelarve ning annab hinnangu lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Täitevkomitee

Koosseis

Haldusnõukogu esimees.

Haldusnõukogu aseesimees.

Kaks valitud haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike.

Kaks komisjoni esindajat.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Teaduskomitee esitab arvamusi. Komiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse alusel pärast konkursiteate avaldamist. Haldusnõukogu võib määrata laiendatud teaduskomiteesse ka ekspertrühma uute psühhoaktiivsete ainete riski hindamiseks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

15,85(16,31) miljonit eurot. Liidu toetus: 93,4 % (95,4 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 84 (84)

Täidetud ametikohti: 76 (76) + 26 (24) muud töötajat (lähetatud riiklikud eksperdid, lepingulised töötajad ja ajutised asendajad)

Kokku: 102 (100) töötajat

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus: 63 (61) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 63 (61)

| — | haldusülesanded ja IT-tugi: 28,5(28,5) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded ja IT-tugi: 28,5(28,5)

| — | mitmesugused ülesanded: 10,5(10,5) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 10,5(10,5)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Võrk

Keskus käitab ühendavat andmete kogumise ja jagamise arvutivõrku, mille nimi on Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox); see ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevate rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteeme.

Väljaanded

| — | Euroopa narkoaruanne – suundumused ja areng (23 keeles), trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait. |
| --- | --- |

—

Euroopa narkoaruanne – suundumused ja areng (23 keeles), trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait.

| — | Narkootikumidega seotud perspektiivid – 6 (11), EN, interaktiivne veebisait. |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud perspektiivid – 6 (11), EN, interaktiivne veebisait.

| — | Statistikabülletään ja interaktiivne veebisait, üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN. |
| --- | --- |

—

Statistikabülletään ja interaktiivne veebisait, üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN.

| — | Aasta tagasivaates: EMCDDA 2013. aasta üldise tegevusaruande põhisõnumid – iga-aastane, EN. |
| --- | --- |

—

Aasta tagasivaates: EMCDDA 2013. aasta üldise tegevusaruande põhisõnumid – iga-aastane, EN.

| — | Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, EN (4). |
| --- | --- |

—

Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, EN (4).

| — | Keskuse ülevaated – 2 (1), EN. |
| --- | --- |

—

Keskuse ülevaated – 2 (1), EN.

| — | Käsiraamatud – 0 (1), EN. |
| --- | --- |

—

Käsiraamatud – 0 (1), EN.

| — | Keskuse temaatilised materjalid – 0 (2) – vana formaat, mida enam ei toodeta. |
| --- | --- |

—

Keskuse temaatilised materjalid – 0 (2) – vana formaat, mida enam ei toodeta.

| — | EMCDDA dokumendid – 9 (4), ENG (üks ka CS). |
| --- | --- |

—

EMCDDA dokumendid – 9 (4), ENG (üks ka CS).

| — | Poliitika profiilid – 2 (1), EN. |
| --- | --- |

—

Poliitika profiilid – 2 (1), EN.

| — | Ühised väljaanded – 1 (1): EN. |
| --- | --- |

—

Ühised väljaanded – 1 (1): EN.

| — | Nõukogu otsuse (uute psühhoaktiivsete ainete kohta) (2005/387/JSK) rakendamisega seotud väljundid – 15 (2), EN. |
| --- | --- |

—

Nõukogu otsuse (uute psühhoaktiivsete ainete kohta) (2005/387/JSK) rakendamisega seotud väljundid – 15 (2), EN.

| — | Narkootikumide profiilid – 0 uut (0) ja 0 ajakohastatud (0). |
| --- | --- |

—

Narkootikumide profiilid – 0 uut (0) ja 0 ajakohastatud (0).

| — | Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 24 (28). |
| --- | --- |

—

Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 24 (28).

| — | Erakorralised väljaanded – 0 (1), EN. |
| --- | --- |

—

Erakorralised väljaanded – 0 (1), EN.

| — | Brošüürid – 2 (1), EN. |
| --- | --- |

—

Brošüürid – 2 (1), EN.

| — | Töökavad ja strateegiad – 1 (3), EN. |
| --- | --- |

—

Töökavad ja strateegiad – 1 (3), EN.

| — | Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja otsingusüsteem (Fonte). |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja otsingusüsteem (Fonte).

Muud veebisaidid

Keskuse avaliku veebisaidi ümberkorraldamine/ajakohastamine/sisu edasiarendamine, sh:

| — | riikide ülevaated; |
| --- | --- |

—

riikide ülevaated;

| — | narkomaanidega tehtava töö ülevaated, tervisealase ja sotsiaaltöö profiilid, ennetusprofiilid; |
| --- | --- |

—

narkomaanidega tehtava töö ülevaated, tervisealase ja sotsiaaltöö profiilid, ennetusprofiilid;

| — | uute narkootikumide Euroopa andmebaas; |
| --- | --- |

—

uute narkootikumide Euroopa andmebaas;

| — | Euroopa narkootikumide juriidiline andmebaas; |
| --- | --- |

—

Euroopa narkootikumide juriidiline andmebaas;

| — | hindamisvahendite andmepank; |
| --- | --- |

—

hindamisvahendite andmepank;

| — | parimate tavade portaal (narkootikumide nõudluse ja nende kahjuliku mõju vähendamise ning ravimeetoditega seotud kogemuste vahetamine); |
| --- | --- |

—

parimate tavade portaal (narkootikumide nõudluse ja nende kahjuliku mõju vähendamise ning ravimeetoditega seotud kogemuste vahetamine);

| — | temaatilised leheküljed; |
| --- | --- |

—

temaatilised leheküljed;

| — | väljaannete andmebaas. |
| --- | --- |

—

väljaannete andmebaas.

Reklaammaterjal

Konverentsimaterjalid – 1 (4), EN.

Meediatooted: 9 (12) uudisteväljaannet ja 12 (13) teabelehte, EN.

Rahvusvahelistel konverentsidel, tehnika-, teadusalastel ja institutsioonilistel kohtumistel osalemine: 291 (285).

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUSED

| 11. | Vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele tulenes ülekandmise vajadus välistest teguritest, st Euroopa Kohtu ootamatust otsusest Euroopa Liidu institutsioonide töötajate 2011., 2012. ja 2013. aasta palga tagasiulatuva kohandamise kohta. Ülekandmine lähtus põhjendatud ja struktureeritud protsessist, et tagada tehingute nõuetekohane juhtimine. EMCDDA on näidanud oma võimet kasutada õigesti ülekantud assigneeringuid (C8), mida kinnitab nende assigneeringute kasutamise määr, mis ületab pidevalt 95 %. |
| --- | --- |

11.

Vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele tulenes ülekandmise vajadus välistest teguritest, st Euroopa Kohtu ootamatust otsusest Euroopa Liidu institutsioonide töötajate 2011., 2012. ja 2013. aasta palga tagasiulatuva kohandamise kohta. Ülekandmine lähtus põhjendatud ja struktureeritud protsessist, et tagada tehingute nõuetekohane juhtimine. EMCDDA on näidanud oma võimet kasutada õigesti ülekantud assigneeringuid (C8), mida kinnitab nende assigneeringute kasutamise määr, mis ületab pidevalt 95 %.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/216 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/216

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/24)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

10.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Ameti arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärsed. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta. | Füüsiline inventuur tehtud.
  Ameti sees loodud immateriaalset põhivara puudutavate meetmete võtmine on pooleli. |
| 2012 | Ameti sees arendatud immateriaalset põhivara puudutavad arvestusprotseduurid ja teave nende kulude kohta ei olnud usaldusväärsed. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Ameti arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärsed. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta.

Füüsiline inventuur tehtud.

Ameti sees loodud immateriaalset põhivara puudutavate meetmete võtmine on pooleli.

2012

Ameti sees arendatud immateriaalset põhivara puudutavad arvestusprotseduurid ja teave nende kulude kohta ei olnud usaldusväärsed.

Pooleli

---

II LISA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Ühine transpordipoliitika


  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013) | Eesmärgid

  Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.
  Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil






  — | kohaldada nõuetekohaselt liidu õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Ühine transpordipoliitika

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”.

Ameti pädevus

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013)

Eesmärgid

Eesmärgid

Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.

Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil

—

kohaldada nõuetekohaselt liidu õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal;

| — | kontrollida nende rakendamist; |
| --- | --- |

—

kontrollida nende rakendamist;

| — | hinnata kehtivate meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

—

hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

Samuti annab amet taotluse korral operatiivvahendeid ning tehno- ja teadustuge, et aidata liikmesriikidel ja komisjonil tõrjuda ELis laevade põhjustatud merereostust.

Ülesanded

Ülesanded

Viimase muudatusega täpsustati veelgi ameti mandaati, võimaldades tal oma põhiülesannete täitmise läbi komisjoni ja liikmesriike paremini aidata ning kasutada laiaulatuslikumalt oma ressursse ELi liikmesriikide abistamisel laevade põhjustatud merereostuse tõrjel ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjel. Ametile anti ka lisaülesandeid, mis võimaldavad tal kasutada oma oskusteavet ELi meretranspordipoliitikat puudutavas muus tegevuses.

Ameti ülesanded jagunevad vastavalt ameti asutamismäärusele ja asjakohastele ELi õigusaktidele nelja suurde rühma. Esiteks on ameti ülesandeks aidata komisjoni ELi õigusaktide rakendamisel, mis puudutavad muu hulgas laevade ülevaatust ja sertifitseerimist, merendusseadmete sertifitseerimist, laevade ohutust, meremeeste koolitust ja sadamariigi kontrollimeetmeid.

Teiseks arendab ja opereerib amet ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme. Neist olulisimad on laevaliikluse seiresüsteem SafeSeaNet (SSN) aluste ning nende lasti mõjusaks jälgimiseks; laevade kaugtuvastuse ja kaugseire Euroopa andmekeskus (EU LRIT) ELi lippude all seilavate aluste identifitseerimiseks ja jälgimiseks üle maailma ning uusi sadamariigi kontrollimeetmeid toetav infosüsteem THETIS.

Lisaks pakub amet rannikuriikidele reostuseks valmisoleku, reostuse avastamise ja sellele reageerimise võimekust, mis sisaldab Euroopa pidevas valmisolekus olevaid reostustõrjelaevu ja Euroopa satelliidipõhist naftareostuse jälgimise süsteemi (CleanSeaNet), mille mõlema eesmärgiks on ELi ranniku ja vete mõjus kaitse laevade põhjustatud merereostuse eest.

Kolmandaks annab amet komisjonile tehno- ja teadustuge meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse valdkonnas, hinnates pidevalt kehtivate meetmete mõjusust ning uuendades olemasolevaid ja välja töötades uusi õigusakte. Amet pakub ka tuge liikmesriikidele, toetab nendevahelist koostööd ning levitab parimat tava.

Juhtimine

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist ja neli hääleõiguseta esindajat, kes on enim seotud valdkondade professionaalid.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine.

| — | Järelevalve tegevdirektori töö üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalve tegevdirektori töö üle.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt. Komisjon võib välja pakkuda ühe või mitu kandidaati.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus;

| — | ameti siseauditi üksus. |
| --- | --- |

—

ameti siseauditi üksus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed

Lõplik eelarve

Lõplik eelarve

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

52,4 (57,8) miljonit eurot

57,8

Maksete assigneeringud (C1)

Maksete assigneeringud (C1)

52,7 (54,0) miljonit eurot

54,0

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud paranduseelarved hõlmavad mitmeid rahastamisallikaid, tegelikkuses on uued assigneeringud (C1) peaaegu ainus kasutatav allikas. Selguse ja läbipaistvuse huvides on ära toodud vaid peamised ja seega asjakohased C1 eelarveassigneeringud. Arvud kajastavad lõplikke andmeid (paranduseelarvet).

Euroopa Liidu Teatajas

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Koosseisulised töötajad

Koosseisulised töötajad

210 (213) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 198 (203)

(213)

(203)

Lepingulised töötajad

Lepingulised töötajad

Eelarves kavandatud 30 (29) ametikohta, millest täidetud: 27 (25). Lisaks võttis amet tööle viis projektipõhiselt rahastatavat lepingulist töötajat.

(29)

(25).

Lähetatud riiklikud eksperdid

Lähetatud riiklikud eksperdid

Eelarves kavandatud 18 (15) ametikohta, millest täidetud: 15 (14)

(15)

(14)

NB! 2014. aasta ametikohtade loetelus esitatud 210 ametikoha asemel on amet võtnud endale eesmärgi täita 2015. aasta 1. jaanuariks 207 koosseisulist ametikohta.

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed

| — | 61 (53) töötuba ja muud üritust (töötubades osalenute arv 1  689(1  424)); |
| --- | --- |

—

61 (53) töötuba ja muud üritust (töötubades osalenute arv 1  689(1  424));

(53)

(1  424)

| — | 45 (35) mitmesugust koolitust; kokku koolitati 812 (861) riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

—

45 (35) mitmesugust koolitust; kokku koolitati 812 (861) riiklikku eksperti;

(35)

(861)

| — | 64 (74) kontrollkäiku ja visiiti; |
| --- | --- |

—

64 (74) kontrollkäiku ja visiiti;

(74)

| — | SSNi süsteemi aasta ülalolekuaeg oli 99,74 % (99,43 %); |
| --- | --- |

—

SSNi süsteemi aasta ülalolekuaeg oli 99,74 % (99,43 %);

(99,43 %)

| — | CleanSeaNet’ikaudu telliti ja analüüsiti 2  521(2  547) satelliidipilti; |
| --- | --- |

—

CleanSeaNet’ikaudu telliti ja analüüsiti 2  521(2  547) satelliidipilti;

(2  547)

| — | EU LRIT andmekeskuse aasta ülalolekuaeg oli 99,53 %; |
| --- | --- |

—

EU LRIT andmekeskuse aasta ülalolekuaeg oli 99,53 %;

| — | lepingud sõlmiti 17 (16) reostustõrjelaevaga; |
| --- | --- |

—

lepingud sõlmiti 17 (16) reostustõrjelaevaga;

(16)

| — | 71 (69) õppust ja 26 (21) harjutust reostustõrjelaevadega (12 (10) väliõppust ja 14 (11) teoreetilist õppust); |
| --- | --- |

—

71 (69) õppust ja 26 (21) harjutust reostustõrjelaevadega (12 (10) väliõppust ja 14 (11) teoreetilist õppust);

(69)

(21)

(10)

(11)

| — | ameti meresõidu tugiteenused töötasid ööpäev läbi 7 päeva nädalas; |
| --- | --- |

—

ameti meresõidu tugiteenused töötasid ööpäev läbi 7 päeva nädalas;

| — | infosüsteemi THETIS aasta ülalolekuaeg oli 99,64 % (99,61 %). |
| --- | --- |

—

infosüsteemi THETIS aasta ülalolekuaeg oli 99,64 % (99,61 %).

(99,61 %)

Allikas: ameti edastatud lisa.

Allikas

---

AMETI VASTUS

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/223 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/223

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/25)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ateenas ja Heraklionis (1) asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet” või „ENISA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitmeid muudatusi asendati määrusega (EÜ) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4). |
| --- | --- |

1.

Ateenas ja Heraklionis (1) asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet” või „ENISA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitmeid muudatusi asendati määrusega (EÜ) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (10). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (10).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli kõrge – 100 % (2013. aastal 94 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 1,3 miljonit eurot ehk 15 % kõigist assigneeringutest (2013. aastal 1,2 miljonit eurot ehk 13,5 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,6 miljonit eurot ehk 49 % (2013. aastal 0,8 miljonit eurot ehk 59 %). Need ülekandmised olid seotud investeeringutega ameti kahe kontori IT-taristusse, mis telliti kavakohaselt aasta lõpus. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli kõrge – 100 % (2013. aastal 94 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma oli 1,3 miljonit eurot ehk 15 % kõigist assigneeringutest (2013. aastal 1,2 miljonit eurot ehk 13,5 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,6 miljonit eurot ehk 49 % (2013. aastal 0,8 miljonit eurot ehk 59 %). Need ülekandmised olid seotud investeeringutega ameti kahe kontori IT-taristusse, mis telliti kavakohaselt aasta lõpus.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Ameti tegevtöötajad koliti Ateenasse 2013. aasta märtsis. Ameti haldustöötajad asuvad Heraklionis.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 41.

3

(4)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

4

II lisas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

10

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Ehkki ameti finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2009. aastal. | Pooleli |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 94 %, mis tuleneb põhiliselt sellest, et komisjonilt taotletud täiendavad vahendid Ateenas asuva uue kontori remonditöödeks kiideti heaks alles novembris 2013. Selles kontekstis ei olnud aasta lõpu seisuga 0,5 miljoni euro suurust summat veel kulukohustustega seotud ning haldusnõukogu vastava otsuse alusel kanti see järgmisesse aastasse üle. | Ei kohaldata |
| 2013 | 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata ja seotud assigneeringute summa oli 1,2 miljonit eurot (13,5 % kõigist assigneeringutest). See puudutas põhiliselt II jaotist (halduskulud) summas 0,8 miljonit eurot, ehk 59 % selle jaotise assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tulenes punktis 11 viidatud 0,5 miljoni euro suurusest ülekandmisest ning täiendavast 0,3 miljoni euro suurusest ülekandmisest, mis oli mõeldud Ateenas asuvasse kontorisse mööbli ja võrguseadmete soetamiseks (need telliti aasta lõpus). | Ei kohaldata |
| 2013 | ENISA põhitegevusega seotud töötajad koliti 2013. aastal Ateenasse ning haldustöötajad jäid Heraklioni. Tõenäoliselt oleks halduskulusid võimalik kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta. | Ei kohaldata |
| 2013 | Kreeka ametivõimude, ENISA ja omaniku vahelise üürilepingu kohaselt maksavad kontoriruumide eest üüri Kreeka ametivõimud. Üüri maksmisega hilinetakse pidevalt mitu kuud, mis kujutab endast finantsriski ja ohtu ameti tegevuse järjepidevusele: kui kontoriruumide omanik otsustaks maksete hilinemise tõttu üürilepingu lõpetada, mõjutaks see ameti tegevust ning kontori sisustusse ja remonditöödesse tehtud investeeringud läheksid kaduma. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Ehkki ameti finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2009. aastal.

Pooleli

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 94 %, mis tuleneb põhiliselt sellest, et komisjonilt taotletud täiendavad vahendid Ateenas asuva uue kontori remonditöödeks kiideti heaks alles novembris 2013. Selles kontekstis ei olnud aasta lõpu seisuga 0,5 miljoni euro suurust summat veel kulukohustustega seotud ning haldusnõukogu vastava otsuse alusel kanti see järgmisesse aastasse üle.

Ei kohaldata

2013

2014. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata ja seotud assigneeringute summa oli 1,2 miljonit eurot (13,5 % kõigist assigneeringutest). See puudutas põhiliselt II jaotist (halduskulud) summas 0,8 miljonit eurot, ehk 59 % selle jaotise assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tulenes punktis 11 viidatud 0,5 miljoni euro suurusest ülekandmisest ning täiendavast 0,3 miljoni euro suurusest ülekandmisest, mis oli mõeldud Ateenas asuvasse kontorisse mööbli ja võrguseadmete soetamiseks (need telliti aasta lõpus).

Ei kohaldata

2013

ENISA põhitegevusega seotud töötajad koliti 2013. aastal Ateenasse ning haldustöötajad jäid Heraklioni. Tõenäoliselt oleks halduskulusid võimalik kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta.

Ei kohaldata

2013

Kreeka ametivõimude, ENISA ja omaniku vahelise üürilepingu kohaselt maksavad kontoriruumide eest üüri Kreeka ametivõimud. Üüri maksmisega hilinetakse pidevalt mitu kuud, mis kujutab endast finantsriski ja ohtu ameti tegevuse järjepidevusele: kui kontoriruumide omanik otsustaks maksete hilinemise tõttu üürilepingu lõpetada, mõjutaks see ameti tegevust ning kontori sisustusse ja remonditöödesse tehtud investeeringud läheksid kaduma.

Lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (Ateena ja Heraklion)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a). |
| --- | --- |
| Ameti pädevus

  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013) | Eesmärgid







  1. | Amet arendab välja ekspertteadmiste kõrge taseme ja hoiab seda. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a).

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013)

Eesmärgid

1.

Amet arendab välja ekspertteadmiste kõrge taseme ja hoiab seda.

| 2. | Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel välja arendada võrgu- ja infoturbepoliitika. |
| --- | --- |

2.

Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel välja arendada võrgu- ja infoturbepoliitika.

| 3. | Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel ning liikmesriikidel ellu viia olemasolevate ja tulevaste liidu õigusaktide võrgu- ja infoturbenõuetele vastavat poliitikat, aidates seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele. |
| --- | --- |

3.

Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel ning liikmesriikidel ellu viia olemasolevate ja tulevaste liidu õigusaktide võrgu- ja infoturbenõuetele vastavat poliitikat, aidates seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele.

| 4. | Amet aitab liidul ja liikmesriikidel suurendada ja tugevdada suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ning vahejuhtumite ennetamisel, avastamisel ja nendele reageerimisel ning selleks valmisolekut. |
| --- | --- |

4.

Amet aitab liidul ja liikmesriikidel suurendada ja tugevdada suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ning vahejuhtumite ennetamisel, avastamisel ja nendele reageerimisel ning selleks valmisolekut.

| 5. | Amet kasutab oma ekspertteadmisi selleks, et edendada avaliku ja erasektori ulatuslikku koostööd. |
| --- | --- |

5.

Amet kasutab oma ekspertteadmisi selleks, et edendada avaliku ja erasektori ulatuslikku koostööd.

Ülesanded

| 1. | Amet vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:






  a) | toetab liidu poliitika ja õiguse väljatöötamist:






  i) | abistades ja andes nõu kõigis liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õigusega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Amet vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:

a)

toetab liidu poliitika ja õiguse väljatöötamist:

i)

abistades ja andes nõu kõigis liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õigusega seotud küsimustes;

| ii) | tehes ettevalmistavat tööd ja analüüse liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õiguse väljatöötamiseks ja ajakohastamiseks ning andes sellekohast nõu; |
| --- | --- |

ii)

tehes ettevalmistavat tööd ja analüüse liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õiguse väljatöötamiseks ja ajakohastamiseks ning andes sellekohast nõu;

| iii) | analüüsides avalikult kättesaadavaid võrgu- ja infoturbe strateegiaid ning edendades nende avaldamist; |
| --- | --- |

iii)

analüüsides avalikult kättesaadavaid võrgu- ja infoturbe strateegiaid ning edendades nende avaldamist;

| b) | toetab suutlikkuse suurendamist:






  i) | toetades liikmesriike nende taotlusel jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamis-, avastamis-, analüüsi- ja neile reageerimise võime arendamisel ja parandamisel ning pakkudes neile vajalikke teadmisi; |
| --- | --- | --- |

b)

toetab suutlikkuse suurendamist:

i)

toetades liikmesriike nende taotlusel jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamis-, avastamis-, analüüsi- ja neile reageerimise võime arendamisel ja parandamisel ning pakkudes neile vajalikke teadmisi;

| ii) | edendades ja hõlbustades liikmesriikidevahelist ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku koostööd jõupingutustes piiriülese mõjuga võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ja juhtumite vältimiseks ja avastamiseks ning neile reageerimiseks; |
| --- | --- |

ii)

edendades ja hõlbustades liikmesriikidevahelist ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku koostööd jõupingutustes piiriülese mõjuga võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ja juhtumite vältimiseks ja avastamiseks ning neile reageerimiseks;

| iii) | abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamis-, avastamis-, analüüsi- ja neile reageerimise võime arendamisel, toetades eelkõige infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) toimimist; |
| --- | --- |

iii)

abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamis-, avastamis-, analüüsi- ja neile reageerimise võime arendamisel, toetades eelkõige infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) toimimist;

| iv) | toetades riiklike/valitsuste ja liidu CERTide suutlikkuse tõstmist, sealhulgas edendades dialoogi ja teabevahetust tagamaks, et iga CERT vastab tehnika taseme osas ühistele miinimumsuutlikkuse nõuetele ning toimib kooskõlas parimate tavadega; |
| --- | --- |

iv)

toetades riiklike/valitsuste ja liidu CERTide suutlikkuse tõstmist, sealhulgas edendades dialoogi ja teabevahetust tagamaks, et iga CERT vastab tehnika taseme osas ühistele miinimumsuutlikkuse nõuetele ning toimib kooskõlas parimate tavadega;

| v) | toetades liidu info- ja teabeturbe alaste õppuste korraldamist ja läbiviimist ning andes liikmesriikide taotlusel neile nõu riiklike õppuste asjus; |
| --- | --- |

v)

toetades liidu info- ja teabeturbe alaste õppuste korraldamist ja läbiviimist ning andes liikmesriikide taotlusel neile nõu riiklike õppuste asjus;

| vi) | abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike jõupingutustes asjakohaste võrgu- ja infoturbe andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel kooskõlas liikmesriikide turbenõuetega; ning hoides liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike nende endi huvides kursis võrgu- ja infoturbe alase hetkeseisuga liidus, tuginedes teabele, mida talle kooskõlas liidu õigusnormide ja liidu õigusele vastavate liikmesriikide õigusnormidega esitavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriigid; |
| --- | --- |

vi)

abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike jõupingutustes asjakohaste võrgu- ja infoturbe andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel kooskõlas liikmesriikide turbenõuetega; ning hoides liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike nende endi huvides kursis võrgu- ja infoturbe alase hetkeseisuga liidus, tuginedes teabele, mida talle kooskõlas liidu õigusnormide ja liidu õigusele vastavate liikmesriikide õigusnormidega esitavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriigid;

| vii) | toetades liidu varajase hoiatamise mehhanismi väljatöötamist, mis täiendab liikmesriikide mehhanisme; |
| --- | --- |

vii)

toetades liidu varajase hoiatamise mehhanismi väljatöötamist, mis täiendab liikmesriikide mehhanisme;

| viii) | pakkudes võrgu- ja infoturbealast koolitust asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele, vajaduse korral koostöös sidusrühmadega; |
| --- | --- |

viii)

pakkudes võrgu- ja infoturbealast koolitust asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele, vajaduse korral koostöös sidusrühmadega;

| c) | toetab pädevate avalik-õiguslike asutuste omavahelist ning sidusrühmade, sealhulgas liidu ülikoolide ja uurimiskeskuste vahelist vabatahtlikku koostööd ja teadlikkuse tõstmist muu hulgas järgmiselt:






  i) | edendades koostööd riiklike ja valitsuste CERTide või arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmade (CSIRTide), sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite CERTi vahel; |
| --- | --- | --- |

c)

toetab pädevate avalik-õiguslike asutuste omavahelist ning sidusrühmade, sealhulgas liidu ülikoolide ja uurimiskeskuste vahelist vabatahtlikku koostööd ja teadlikkuse tõstmist muu hulgas järgmiselt:

i)

edendades koostööd riiklike ja valitsuste CERTide või arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmade (CSIRTide), sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite CERTi vahel;

| ii) | edendades parimate tavade väljatöötamist ja jagamist, et saavutada võrgu- ja infoturbe kõrgem tase; |
| --- | --- |

ii)

edendades parimate tavade väljatöötamist ja jagamist, et saavutada võrgu- ja infoturbe kõrgem tase;

| iii) | hõlbustades dialoogi ja jõupingutusi heade tavade väljatöötamise ja vahetamise vallas; |
| --- | --- |

iii)

hõlbustades dialoogi ja jõupingutusi heade tavade väljatöötamise ja vahetamise vallas;

| iv) | edendades teabe jagamise ja teadlikkuse tõstmise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

iv)

edendades teabe jagamise ja teadlikkuse tõstmise parimaid tavasid;

| v) | toetades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning nende taotlusel liikmesriike ja nende asjaomaseid asutusi teadlikkuse tõstmise ja muu teavitustegevuse korraldamisel, sealhulgas üksikkasutaja tasandil, et suurendada võrgu- ja infoturvet ning selle nähtavust, pakkudes parimaid tavasid ja suuniseid; |
| --- | --- |

v)

toetades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning nende taotlusel liikmesriike ja nende asjaomaseid asutusi teadlikkuse tõstmise ja muu teavitustegevuse korraldamisel, sealhulgas üksikkasutaja tasandil, et suurendada võrgu- ja infoturvet ning selle nähtavust, pakkudes parimaid tavasid ja suuniseid;

| d) | toetab teadus- ja arendustegevust ja standardimist:






  i) | hõlbustades riskijuhtimise ning elektrooniliste toodete, võrkude ja teenuste turbe Euroopa ja rahvusvaheliste standardite loomist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

d)

toetab teadus- ja arendustegevust ja standardimist:

i)

hõlbustades riskijuhtimise ning elektrooniliste toodete, võrkude ja teenuste turbe Euroopa ja rahvusvaheliste standardite loomist ja kasutuselevõttu;

| ii) | andes liidule ja liikmesriikidele nõu võrgu- ja infoturbe valdkonnas vajalike teadusuuringute kohta, pidades silmas olemasolevatele ja tulevastele võrgu- ja infoturberiskidele ja -ohtudele reageerimist, sealhulgas seoses uue ja kujunemisjärgus info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, ning riskiennetustehnoloogia tõhusat kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

andes liidule ja liikmesriikidele nõu võrgu- ja infoturbe valdkonnas vajalike teadusuuringute kohta, pidades silmas olemasolevatele ja tulevastele võrgu- ja infoturberiskidele ja -ohtudele reageerimist, sealhulgas seoses uue ja kujunemisjärgus info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, ning riskiennetustehnoloogia tõhusat kasutamist;

| e) | teeb koostööd liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, sealhulgas nendega, kes tegelevad küberkuritegevuse ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega, et lahendada ühist muret tekitavaid küsimusi, sealhulgas:






  i) | vahetades oskusteavet ja parimaid tavasid; |
| --- | --- | --- |

e)

teeb koostööd liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, sealhulgas nendega, kes tegelevad küberkuritegevuse ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega, et lahendada ühist muret tekitavaid küsimusi, sealhulgas:

i)

vahetades oskusteavet ja parimaid tavasid;

| ii) | andes koostoime loomiseks nõu asjakohaste võrgu- ja infoturbe aspektide kohta; |
| --- | --- |

ii)

andes koostoime loomiseks nõu asjakohaste võrgu- ja infoturbe aspektide kohta;

| f) | annab panuse liidu jõupingutustesse teha koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada rahvusvahelist koostööd võrgu- ja infoturbeküsimustes, sealhulgas:






  i) | olles vajaduse korral kaasatud vaatlejana ning rahvusvaheliste õppuste korraldamisse ning selliste õppuste tulemuste analüüsimisse ja aruandlusse; |
| --- | --- | --- |

f)

annab panuse liidu jõupingutustesse teha koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada rahvusvahelist koostööd võrgu- ja infoturbeküsimustes, sealhulgas:

i)

olles vajaduse korral kaasatud vaatlejana ning rahvusvaheliste õppuste korraldamisse ning selliste õppuste tulemuste analüüsimisse ja aruandlusse;

| ii) | hõlbustades asjaomaste organisatsioonide parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

ii)

hõlbustades asjaomaste organisatsioonide parimate tavade vahetamist;

| iii) | jagades liidu institutsioonidele erialateadmisi. |
| --- | --- |

iii)

jagades liidu institutsioonidele erialateadmisi.

| 2. | Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriikide asutused võivad taotleda ametilt nõu turbenõuete ja terviklikkuse rikkumiste puhul, mis avaldavad olulist mõju võrkude ja teenuste toimimisele. |
| --- | --- |

2.

Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriikide asutused võivad taotleda ametilt nõu turbenõuete ja terviklikkuse rikkumiste puhul, mis avaldavad olulist mõju võrkude ja teenuste toimimisele.

| 3. | Amet täidab liidu õigusaktidega talle määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Amet täidab liidu õigusaktidega talle määratud ülesandeid.

| 4. | Amet esitab sõltumatult oma järeldusi ja suuniseid ning annab nõu käesoleva määruse reguleerimisala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

4.

Amet esitab sõltumatult oma järeldusi ja suuniseid ning annab nõu käesoleva määruse reguleerimisala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja kahest komisjoni määratud esindajast. Kõigil esindajatel on hääleõigus. Igal haldusnõukogu liikmel on asendaja, kes asendab liiget tema äraolekul.

Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad määratakse vastavalt nende teadmistele ameti ülesannetest ja eesmärkidest, võttes arvesse haldusnõukogu liikme ülesannete täitmiseks vajalikke juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi.

Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on neli aastat. Ametiaeg on pikendatav.

Alaline sidusrühm

Haldusnõukogu loob tegevdirektori ettepanekul alalise sidusrühma, mis koosneb asjaomaseid sidusrühmi esindavatest tunnustatud ekspertidest, näiteks IKT tööstuse, avalikkusele kättesaadavate elektroonilise side võrkude või teenuste pakkujate, tarbijarühmade ekspertidest ja võrgu- ja infoturbega tegelevatest akadeemilistest ekspertidest ning direktiivi 2002/21/EÜ alusel teavitatud riiklike reguleerivate asutuste esindajatest, samuti liidu õiguskaitseasutuste ja eraelu puutumatuse kaitse asutuste esindajatest. Alalise sidusrühma liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat.

Alaline sidusrühm nõustab ametit tema ülesannete täitmisel. Eelkõige annab rühm tegevdirektorile soovitusi ameti tööprogrammi ettepaneku koostamiseks ning tagab teabevahetuse asjaomaste sidusrühmadega kõikides tööprogrammiga seotud küsimustes.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat ja seda on võimalik pikendada.

Juhatus

Juhatuse moodustavad haldusnõukogu liikmete seast nimetatud viis liiget, nende hulgas haldusnõukogu esimees, kes võib olla ka juhatuse esimees, ning üks komisjoni esindaja.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

9,7 (9,7) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 94 % (93 %).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

48 (47) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 46 (43).

Muud täidetud ametikohad: lepingulisi töötajaid 14 (13) ja kaks (kolm) lähetatud riiklikku eksperti.

Töötajate arv kokku: 62 (59), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt:

põhitegevus 44 (42)

haldusülesanded: 18 (17)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

ENISA 2014. aasta põhitegevus on rühmitatud kolme töösuuna (TS) alla.

TS
   (1)
  1 – ELi poliitika kujundamise toetamine

2014. aastal toetas ENISA poliitika kujundamise protsessi. Selle käigus tehti poliitikakujundajatele kättesaadavaks konsolideeritud teave tekkivate ohtude kohta ja koostati liikmesriikidele põhisõnumid selle kohta, kuidas tagada, et nende poliitika ja suutlikkus oleksid ELi eesmärkidega ühtlustatud, võttes arvesse erinevatest liikmesriikidest saadud kogemusi. Tulemuste saamiseks tuli kättesaadavad teabeallikad ühises kontekstis ühendada ja samaaegselt vajati oluliste sidusrühmade kaastööd ja osalemist ohtude hindamisel, riskide vähendamisel ja poliitika määratlemisel.

Saavutati järgmised eesmärgid ja tulemused:

| — | tehnoloogia arengu, riskide ja probleemide kindlaks tegemine: kujunemisjärgus tehnoloogiate puhul (pöörates erilist tähelepanu valitud valdkondadele) suundumuste määratlemine, turvalisusega seotud probleemid, asjaomased riskid ja vajalikud vastumeetmed; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia arengu, riskide ja probleemide kindlaks tegemine: kujunemisjärgus tehnoloogiate puhul (pöörates erilist tähelepanu valitud valdkondadele) suundumuste määratlemine, turvalisusega seotud probleemid, asjaomased riskid ja vajalikud vastumeetmed;

| — | ELi poliitilistele algatustele kaasa aitamine: poliitiliste algatuste toetamine, pakkudes julgeolekualast vaatenurka ja soovitades turvameetmeid ning turvalisuse ja andmekaitsealaseid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

ELi poliitilistele algatustele kaasa aitamine: poliitiliste algatuste toetamine, pakkudes julgeolekualast vaatenurka ja soovitades turvameetmeid ning turvalisuse ja andmekaitsealaseid parimaid tavasid;

| — | ELi toetamine hariduse, teadustegevuse ja standardiseerimise vallas: turvalisusstandardite kasutuselevõtmise parandamiseks kaastöö ja koostöö soodustamine, võrgu- ja infoturbe edendamine kõikidel hariduse tasanditel. |
| --- | --- |

—

ELi toetamine hariduse, teadustegevuse ja standardiseerimise vallas: turvalisusstandardite kasutuselevõtmise parandamiseks kaastöö ja koostöö soodustamine, võrgu- ja infoturbe edendamine kõikidel hariduse tasanditel.

Väljundite arv: 10 (7)

TS2 – Suutlikkuse suurendamise toetamine

2014. aastal viidi ellu mitmed ENISA põhiliste sidusrühmade toetamiseks mõeldud tegevused uue põhitegevuse ja poliitikaalase suutlikkuse edasiarendamiseks, et käsitleda erinevaid küberjulgeolekuga seotud probleeme ja suurendada praegust suutlikkust.

ELi liikmesriikidel ja erasektori ettevõtjatel on erinev valmidus küberrünnakute ja katkestuste käsitlemiseks. Selle töösuuna alla kuuluv ENISA tegevus oli suunatud turvalisuse taseme tõstmisele kõikides liikmesriikides ja erasektoris, kogudes häid tavasid avalikule ja erasektorile ning Euroopa kodanikele üldiselt.

Töösuuna eesmärgid ja nende abil saavutatud tulemused olid:

| — | liikmesriikide suutlikkuse arendamise toetamine: aidata liikmesriike küberjulgeoleku strateegiate, avaliku ja erasektori partnerluse ning samuti infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade valdkonna turvametoodika ja koolitusmaterjalide väljatöötamisel ja ühtlustamisel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide suutlikkuse arendamise toetamine: aidata liikmesriike küberjulgeoleku strateegiate, avaliku ja erasektori partnerluse ning samuti infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade valdkonna turvametoodika ja koolitusmaterjalide väljatöötamisel ja ühtlustamisel;

| — | erasektori suutlikkuse arendamise toetamine: võrgu- ja infoturbe erinevate valdkondade (nt võrgu- ja infoturve ja hanked; parima tava käsiraamatute, suuniste, minimaalsete turvasoovituste või ühtlustamissuuniste koostamine; arukate võrkude, ICS-SCADA, internetiteenuse osutajate ja pilvandmetöötluse sertifitseerimine); |
| --- | --- |

—

erasektori suutlikkuse arendamise toetamine: võrgu- ja infoturbe erinevate valdkondade (nt võrgu- ja infoturve ja hanked; parima tava käsiraamatute, suuniste, minimaalsete turvasoovituste või ühtlustamissuuniste koostamine; arukate võrkude, ICS-SCADA, internetiteenuse osutajate ja pilvandmetöötluse sertifitseerimine);

| — | ELi kodanike valmisoleku suurendamine: tehniliste suuniste, tutvustusmaterjalide koostamise ja Euroopa küberjulgeoleku kuu toetamise kaudu. |
| --- | --- |

—

ELi kodanike valmisoleku suurendamine: tehniliste suuniste, tutvustusmaterjalide koostamise ja Euroopa küberjulgeoleku kuu toetamise kaudu.

Väljundite arv: 16 (16)

TS3 – Koostöö toetamine

Koostöö on vajalik eeltingimus võrgu- ja infoturbe tõhustamiseks ja tugevdamiseks Euroopa ühtsel turul ning liikmesriikide, ELi institutsioonide ja kolmandate riikide võrgu- ja infoturbe suutlikkuse arendamisel.

2014. aastal jätkas ENISA tööd selles valdkonnas, arendades edasi alates ameti asutamisest loodud koostööd asjaomastes ringkondades. ENISA toetas koostööd jätkates usalduse suurendamist, turul pakutavate toodete ja teenuste ning nende vajaduse vahelise lõhe vähendamist ning võrgu- ja infoturbe poliitika elluviijatele antava teabe pidevat uuendamist. Veel üks 2014. aastal kasutatud koostöö toetamisviis oli suunatud erinevates liikmesriikides samasid huve omavates ringkondades rahvusvahelise teabeedastuse ja julgeolekuga seotud teabe vahetamise vahendite väljatöötamisele ja kasutamisele.

Töösuuna eesmärgid ja nende abil saavutatud tulemused olid:

| — | kriisialase koostöö õppused: Cyber Europe 2014 korraldamine: õppuse kava, läbiviimine ja aruanne küberkriisialase koostöö kohta; |
| --- | --- |

—

kriisialase koostöö õppused: Cyber Europe 2014 korraldamine: õppuse kava, läbiviimine ja aruanne küberkriisialase koostöö kohta;

| — | ELi õigusaktide rakendamine: pärast 2013. aasta juhtumiaruannete ja oluliste intsidentide kohta antud soovituste analüüsimist tehniliste suuniste ja turvameetmete koostamine; |
| --- | --- |

—

ELi õigusaktide rakendamine: pärast 2013. aasta juhtumiaruannete ja oluliste intsidentide kohta antud soovituste analüüsimist tehniliste suuniste ja turvameetmete koostamine;

| — | võrgu- ja infoturberingkondade vaheline regulaarne koostöö: liikmesriikide institutsioonide operatiivsuutlikkuse ajakohastamine ja tõhustamine, aidates suurendada infoturbeintsidentidega tegelevate ringkondade tõhusust ja mõjusust. |
| --- | --- |

—

võrgu- ja infoturberingkondade vaheline regulaarne koostöö: liikmesriikide institutsioonide operatiivsuutlikkuse ajakohastamine ja tõhustamine, aidates suurendada infoturbeintsidentidega tegelevate ringkondade tõhusust ja mõjusust.

Väljundite arv: 9 (15)

MÄRKUS:mõnel 2014. aasta väljundil on mitu tulemust/väljaannet – nt WP 3.2 D1 tegevuse tulemusel avaldati 6 väljaannet.

---

(1)  TS: töösuund.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Ateenas asuva kontori remonditöödega seotud suuremahuline ehitusprojekt viidi lõpule 2014. aasta detsembri lõpus. Põhitööde valmimise ajakava tõttu tuli 2014. aasta lõpus taotleda lisavahendeid infrastruktuuri, eeskätt Ateenas asuva kontori ruumide remondiks. Need lisavahendid eraldatakse 2015. aasta esimestel kuudel, mis tingiski täheldatud ülekandmiste suure määra. |
| --- | --- |

11.

Ateenas asuva kontori remonditöödega seotud suuremahuline ehitusprojekt viidi lõpule 2014. aasta detsembri lõpus. Põhitööde valmimise ajakava tõttu tuli 2014. aasta lõpus taotleda lisavahendeid infrastruktuuri, eeskätt Ateenas asuva kontori ruumide remondiks. Need lisavahendid eraldatakse 2015. aasta esimestel kuudel, mis tingiski täheldatud ülekandmiste suure määra.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/234 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/234

---

ARUANNE

Europoli pensionifondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2015/C 409/26)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) asutati Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade 6. liite artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta (1) õigusaktiga ning neid muudeti nõukogu otsusega 2011/400/EL (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) asutati Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade 6. liite artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta (1) õigusaktiga ning neid muudeti nõukogu otsusega 2011/400/EL (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet (3)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet (3)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; nõukogu poolt vastu võetud fondi raamatupidamiseeskirjade (5) rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Fondi haldusnõukogu ja Euroopa Politseiameti direktor kiidavad raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui fondi peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud. Nad lisavad aruandele teatise, milles nad muu hulgas kinnitavad, et omavad piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; nõukogu poolt vastu võetud fondi raamatupidamiseeskirjade (5) rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Fondi haldusnõukogu ja Euroopa Politseiameti direktor kiidavad raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui fondi peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud. Nad lisavad aruandele teatise, milles nad muu hulgas kinnitavad, et omavad piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja nõukogu poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja nõukogu poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 10. | Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2014 aastaaruande lisadele 2.6 ja 2.7. Fondi haldusnõukogu koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. Eeldatavalt lahendatakse 2015. aastal siiski enamik praegu endiselt välja maksmata pensioniõiguste nõudeid nende ülekandmise teel mõnda teise pensioniskeemi ja 2015. aasta 31. detsembriks ei ole fondis enam aktiivseid osalejaid. Fondi haldusnõukogu, Europoli haldusnõukogu ja nõukogu hindavad praegu fondi tulevikuväljavaateid, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 31. detsembrit 2015. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2014 aastaaruande lisadele 2.6 ja 2.7. Fondi haldusnõukogu koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. Eeldatavalt lahendatakse 2015. aastal siiski enamik praegu endiselt välja maksmata pensioniõiguste nõudeid nende ülekandmise teel mõnda teise pensioniskeemi ja 2015. aasta 31. detsembriks ei ole fondis enam aktiivseid osalejaid. Fondi haldusnõukogu, Europoli haldusnõukogu ja nõukogu hindavad praegu fondi tulevikuväljavaateid, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 31. detsembrit 2015.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

11.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Dokument 5397/99 nõukogu avalikus registris: http://register.consilium.europa.eu/

1

(2)  ELT L 179, 7.7.2011, lk 5.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja selgitavaid lisasid.

3

(4)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artiklid 33 ja 43.

4

(5)  Vastavalt nõukogu 12. märtsi 1999. aasta õigusaktile, millega võetakse vastu fondi eeskirjad, ja nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusele, millega seda muudeti, tuginetakse raamatupidamise aastaaruande koostamisel Madalmaade pensionifondide raamatupidamiseeskirjadele, täpsemalt Madalmaade finantsaruandlusreeglite direktiivile 610, ja Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS).

5

(6)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

6

---

LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Europoli personalieeskirjades seati ametnike makstavate pensionimaksete kapitaliseerimise määraks 3,5 % aastas. Kuna pensionimaksed on igakuised ja võivad kuude lõikes erineda, on aastase määra kasutamine vale ja rakendama peaks igakuist määra. See ei avalda siiski raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Europoli personalieeskirjades seati ametnike makstavate pensionimaksete kapitaliseerimise määraks 3,5 % aastas. Kuna pensionimaksed on igakuised ja võivad kuude lõikes erineda, on aastase määra kasutamine vale ja rakendama peaks igakuist määra. See ei avalda siiski raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

Ei kohaldata

---

FONDI VASTUSED

| 10. | Europoli haldusnõukogu 12.–13. mai 2015. aasta koosolekul otsustati ühehäälselt teha seadusandjale ettepanek lõpetada Europoli pensionifond ja jaotada ümber fondi üldreserv (ülejääk) selle liikmetele. Nõukogu asjaomased ettevalmistusüksused uurivad praegu vastavat õigusvahendit. |
| --- | --- |

10.

Europoli haldusnõukogu 12.–13. mai 2015. aasta koosolekul otsustati ühehäälselt teha seadusandjale ettepanek lõpetada Europoli pensionifond ja jaotada ümber fondi üldreserv (ülejääk) selle liikmetele. Nõukogu asjaomased ettevalmistusüksused uurivad praegu vastavat õigusvahendit.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/238

---

ARUANNE

Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2015/C 409/27)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2). |
| --- | --- |

1.

Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 97 %. Kõrge oli aga ka tegevuseelarvest (III jaotis) järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr: 2,2 miljonit eurot ehk 37,7 % (2013. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 25 %), mis tulenes viivitustest ohutuse ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS) seotud projektide ning IT-projektide elluviimisel. Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 97 %. Kõrge oli aga ka tegevuseelarvest (III jaotis) järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr: 2,2 miljonit eurot ehk 37,7 % (2013. aastal 1,6 miljonit eurot ehk 25 %), mis tulenes viivitustest ohutuse ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS) seotud projektide ning IT-projektide elluviimisel. Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | Täites mitme töövõtjaga raamlepingut, et teha ERTMSi projektide järelkontrolli, avas agentuur ühe erilepingu sõlmimiseks uuesti konkurentsimenetluse. Ülemäära rangete kvaliteedikriteeriumide ja lepingu suure maksimumväärtuse tõttu esitati taasavatud hankemenetluse raames aga rahalised pakkumused, mille väärtus lähenes lepingu maksimumväärtusele. See on vastuolus konkurentsimenetluse taasavamise eesmärgiga, milleks on hinnakonkurentsi tagamine. |
| --- | --- |

12.

Täites mitme töövõtjaga raamlepingut, et teha ERTMSi projektide järelkontrolli, avas agentuur ühe erilepingu sõlmimiseks uuesti konkurentsimenetluse. Ülemäära rangete kvaliteedikriteeriumide ja lepingu suure maksimumväärtuse tõttu esitati taasavatud hankemenetluse raames aga rahalised pakkumused, mille väärtus lähenes lepingu maksimumväärtusele. See on vastuolus konkurentsimenetluse taasavamise eesmärgiga, milleks on hinnakonkurentsi tagamine.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri poolt palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (1). | Pooleli |
| 2011 | Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid. | Pooleli |
| 2012 | Agentuur ei järgi talitluspidevuse küsimustes oma sisekontrollistandardeid; IT-valdkonnas puudub avariitaaste- ja talitluspidevuse kava. | Lõpetatud |
| 2013 | Agentuuri hankemenetlustes kasutatud teabe täpsust ja dokumenteerimist tuleb parandada. | Lõpetatud |
| 2013 | Agentuuri asutamismääruse (1) kohaselt koosneb agentuuri personal:






  — | ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal; |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri poolt palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (1).

Pooleli

2011

Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid.

Pooleli

2012

Agentuur ei järgi talitluspidevuse küsimustes oma sisekontrollistandardeid; IT-valdkonnas puudub avariitaaste- ja talitluspidevuse kava.

Lõpetatud

2013

Agentuuri hankemenetlustes kasutatud teabe täpsust ja dokumenteerimist tuleb parandada.

Lõpetatud

2013

Agentuuri asutamismääruse (1) kohaselt koosneb agentuuri personal:

—

ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal;

| — | komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest; |
| --- | --- |

—

komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest;

| — | muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

—

muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks.

2013. aasta lõpus töötas agentuuris 136 ajutist töötajat. Asutamismääruses on ühtlasi sätestatud, et agentuuri esimese kümne tegevusaasta jooksul võib nende suhtes osutatud viieaastast ajavahemikku pikendada kuni kolme aasta võrra, kui see on vajalik agentuuri teenuste järjepidevuse tagamiseks. Kuni 2013. aasta keskpaigani oli see agentuuris tavapraktika. Lisaks võttis agentuur ajavahemikus septembrist 2013 kuni märtsini 2014 uuesti tööle neli ajutist töötajat (kaheksaks aastaks), kelle tööleping agentuuriga oli lõppenud 2013. aastal pärast selle maksimaalset kestust ehk kaheksat aastat.

2013. aastal võttis agentuur haldusnõukogu ja komisjoni heakskiidul vastu uue otsuse, mille kohaselt võib ajutise töötajaga sõlmida tähtajatu töölepingu. Ettepanek agentuuri asutamismääruse muutmiseks sisaldab sarnaseid sätteid, kuid pole teada, kas ja millal parlament ning nõukogu selle vastu võtavad.

Pooleli

2013

Agentuur asub Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda eelarveaastat 2006 käsitlevas iga-aastases eriaruandes märkis, saaks kulusid tõenäoliselt vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte kohta. See võiks lihtsustada ka laiaulatusliku peakorterilepingu sõlmimist asukohariigiga, mis täpsustaks agentuuri ja selle personali töötingimusi.

Pooleli

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 24 lõige 3.

---

II LISA

Euroopa Raudteeagentuur (Lille ja Valenciennes)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1) | „Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:






  a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1)

„Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted.” |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.”

Agentuuri pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004)

Eesmärgid

Aidata tehnilistes küsimustes kaasa liidu õigusaktide rakendamisele, mis on suunatud:

| — | raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele, |
| --- | --- |

—

raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele,

| — | Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitleva ühise lähenemisviisi väljatöötamisele, |
| --- | --- |

—

Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitleva ühise lähenemisviisi väljatöötamisele,

et aidata kaasa Euroopa piirideta raudteepiirkonna loomisele ja kõrge ohutuse taseme tagamisele.

Ülesanded

| 1. | Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:






  — | ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutuseesmärgid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ); |
| --- | --- | --- |

1.

Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:

—

ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutuseesmärgid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ);

| — | ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas;

| — | koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine;

| — | kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

—

kutsealane pädevus;

| — | veeremi registreerimine. |
| --- | --- |

—

veeremi registreerimine.

| 2. | Avaldada arvamusi järgmistes valdkondades:






  — | riiklikud ohutuseeskirjad; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaldada arvamusi järgmistes valdkondades:

—

riiklikud ohutuseeskirjad;

| — | teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve;

| — | üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime.

| 3. | Koordineerida riiklikke asutusi:
  Riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21). |
| --- | --- |

3.

Koordineerida riiklikke asutusi:

Riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21).

| 4. | Väljaanded ja andmebaasid:






  — | aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- | --- |

4.

Väljaanded ja andmebaasid:

—

aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | ohutusdokumentide avalik andmebaas; |
| --- | --- |

—

ohutusdokumentide avalik andmebaas;

| — | koostalitlusalaste dokumentide avalik register. |
| --- | --- |

—

koostalitlusalaste dokumentide avalik register.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, kuus asjaomaste sektorite hääleõiguseta esindajat.

Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

25,7 (25,8) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 140 (143)

Täidetud ametikohad seisuga 31.12.2014: 132 (135)

Muu personal: 19 (15)

Personal kokku: 151 (150), mis jaotub vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 117 (116) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 117 (116)

| — | haldusülesanded: 34 (34) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 34 (34)

2014. aasta tooted ja teenused

Programmkava koostamine, milles esitatakse ühtse ohutussertifikaadi väljastamise vaheetapid.

Ohutuse tagamise järelevalve ja kahe aasta tagant ilmuv aruanne.

Ohutuse direktiivi ülevõtmise hindamine.

Riiklike ohutusasutuste auditid.

Riiklike uurimisasutuste hindamised.

Soovituse koostamine ühiste ohutuseesmärkide (CST) ja riiklike kontrollväärtuste (NRV) hindamise ülevaadatud ühise ohutusmeetodi kohta.

Iga-aastane aruandlus CST-de kohta.

Uue regulatiivse järelevalvemaatriksi katseversiooni käivitamine.

Riiklike ohutusasutuste praeguse hindamis- ja järelevalveraamistiku ülevaatamine.

Laiendatud geograafilise ulatusega koostalitluse tehniliste kirjelduste rakendamine, raudteesektori ja liikmesriikide juhendamine, toetamine ja nõustamine telemaatiliste koostalitluse tehniliste kirjelduste rakendamisel.

Piiratud liikumisvõimega reisijate koostalitluse tehnilise kirjelduse ülevaatamine.

Järelejäänud lahendamata küsimuste lahendamine.

Viitedokumentide andmebaasi arendamine.

Universaalteenistuse loa andmise lihtsustamine.

Neljandale raudteepaketile ülemineku lihtsustamine.

ERTMSi arendamise, katsetamise ja rakendamise järelkontroll.

Tegevuskava arendamine ETCS side võimaldamiseks pakettkommuteeritud raadiotehnoloogia lahendustes.

Suunisdokumentide koostamine ja avaldamine ERTMS-iga seotud insener-tehniliste tööde lihtsustamiseks ja standardiseerimiseks.

Ühtlustatud operatsioonide toetamine koos ERTMS-iga.

Koostöö INEA Rakendusametiga spetsiifiliste ERTMSi projektide hindamisel.

Sobivate vahendite ja ressursside järjepidev rakendamine eesmärgiga muutuda moodsaks organisatsiooniks, mis suudab mistahes muutustega kiiresti kohaneda.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 11. | Agentuur on võtnud kontrollikoja märkust arvesse ja parandanud eelarve täitmise seiret, eeskätt seoses III jaotisega; see peaks aitama edaspidi saavutada assigneeringute ülekandmise vastuvõetava taseme. |
| --- | --- |

11.

Agentuur on võtnud kontrollikoja märkust arvesse ja parandanud eelarve täitmise seiret, eeskätt seoses III jaotisega; see peaks aitama edaspidi saavutada assigneeringute ülekandmise vastuvõetava taseme.

| 12. | Agentuur on võtnud kontrollikoja märkust arvesse ning valmistab ette konkursimenetluste taasavamise sisejuhiseid, et tagada tõhusamad hinnakonkursid. |
| --- | --- |

12.

Agentuur on võtnud kontrollikoja märkust arvesse ning valmistab ette konkursimenetluste taasavamise sisejuhiseid, et tagada tõhusamad hinnakonkursid.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/247 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/247

---

ARUANNE

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/28)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhtkomitee kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhtkomitee kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Materiaalse ja immateriaalse varaga seotud menetlusi tuleb tõhustada, et tagada varade nõuetekohane kaitse ning valdkonda puudutava õigeaegse, täpse ja täieliku teabe koostamine. Varade registrit tuleb ajakohastada, et see kajastaks varade asukohta, inventuuri tegemise kord tuleb kindlaks määrata ning ameti juhised ameti sees arendatud immateriaalse vara kapitaliseerimise kohta peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tagada ühtne lähenemisviis. |
| --- | --- |

11.

Materiaalse ja immateriaalse varaga seotud menetlusi tuleb tõhustada, et tagada varade nõuetekohane kaitse ning valdkonda puudutava õigeaegse, täpse ja täieliku teabe koostamine. Varade registrit tuleb ajakohastada, et see kajastaks varade asukohta, inventuuri tegemise kord tuleb kindlaks määrata ning ameti juhised ameti sees arendatud immateriaalse vara kapitaliseerimise kohta peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tagada ühtne lähenemisviis.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Ameti finantsmääruse artiklid 38–42.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Ameti finantsmääruse artiklid 87–92.

7

---

LISA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182) | 1. | Pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:






  — | seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ette nähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid; |
| --- | --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182)

1.

Pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:

—

seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ette nähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid;

| — | näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad; |
| --- | --- |

—

näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad;

| — | kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul. |
| --- | --- |

—

kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul.

| 2. | Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse. |
| --- | --- |

2.

Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse.

| 3. | Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

3.

Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks.

| 4. | Nõukogu võtab eriprogrammid vastu seadusandlikku erimenetlust kasutades ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võtab eriprogrammid vastu seadusandlikku erimenetlust kasutades ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

Ameti pädevus

(Komisjoni rakendusotsus 2013/779/EL)

(Komisjoni otsus C(2013) 9428, mida on muudetud komisjoni otsusega C(2014) 9437)

Eesmärgid

Amet asutati 2013. aasta detsembris komisjoni rakendusotsusega 2013/779/EL, et rakendada programmi „Horisont 2020” (2014–2020) rakendamise eriprogrammi I osa „Tipptasemel teadus” erieesmärki „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu”. Erieesmärki viib ellu Euroopa Teadusnõukogu (ERC), mis hõlmab sõltumatut teadusnõukogu, kes paneb paika ERC teadusstrateegia ning kontrollib selle täitmist ameti poolt, kelle ülesandeks on tegevuse juhtimine.

Amet on otsusega 2008/37/EÜ asutatud rakendusameti õigusjärglane ja tegutseb kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga.

Samuti on ametile usaldatud järelejäänud eriprogrammi „Ideed” rakendamine, mida juhtis tema eelkäija seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames.

Ülesanded

Ameti ülesanded on loetletud delegeerimisaktis (vt komisjoni otsus C(2013) 9428, mida on muudetud komisjoni otsusega C(2014) 9437), eelkõige selle artiklis 4 ja I–III lisas. Ameti ülesannete hulka kuuluvad muu hulgas:

| — | programmi haldamise ja rakendamisega seotud küsimused, eelkõige hindamisprotseduuride, eksperdihinnangute ja valikumenetluste rakendamine vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

programmi haldamise ja rakendamisega seotud küsimused, eelkõige hindamisprotseduuride, eksperdihinnangute ja valikumenetluste rakendamine vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele;

| — | toetuste rahaline ja teaduslik haldamine; |
| --- | --- |

—

toetuste rahaline ja teaduslik haldamine;

| — | teadusnõukogule selle ülesannete täitmiseks vajaliku toetuse andmine. |
| --- | --- |

—

teadusnõukogule selle ülesannete täitmiseks vajaliku toetuse andmine.

Juhtimine

(Komisjoni otsus C(2014) 430, mida on muudetud komisjoni otsusega C(2014) 9447)

(Määrus (EL) nr 1291/2013)

(Nõukogu otsus 2013/743/EL)

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003)

Juhtkomitee

Juhtkomitee kontrollib ameti tegevust ning selle nimetab komisjon (vt komisjoni otsus C(2014) 430, mida on muudetud komisjoni otsusega C(2014) 9447). Juhtkomitee võtab komisjoni heakskiidul vastu ameti iga-aastase töökava, halduseelarve ja aastaaruanded. Juhtkomiteesse kuulub viis liiget.

ERC teadusnõukogu

Vastavalt määrusele (EL) nr 1291/2013 kehtestab ERC teadusnõukogu eriprogrammi teadustöö eesmärgi üldise teadusstrateegia ning otsustab, milliseid teadusuuringuid rahastatakse kooskõlas määruse I lisa I osa jaotisega 1.2. Teadusnõukogu tegutseb sõltumatult. ERC olulised omadused tagavad selle teadusprogrammi tulemuslikkuse, tegevuse kvaliteedi, vastastikuse hindamise ja usaldusväärsuse teadlaste seas. Nagu sätestatud nõukogu otsuse 2013/743/EL artiklis 7, on teadusnõukogu ülesandeks, ilma et see piiraks komisjoni vastutust, erieesmärgi „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)” aasta tööprogrammi koostamine ERC tegevuse läbiviimiseks, vastastikuse eksperdihinnangu menetluse kehtestamine ning samuti erieesmärgi „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)” rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll. Teadusnõukogusse kuulub 22 liiget, kelle nimetab komisjon.

Ameti direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

36,3 (40,1) miljonit eurot (ameti poolt vastu võetud lõplik eelarve)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

2014. aasta tegevuseelarve kohaselt on ametikohtade loetelus 100 (100) ajutise teenistuja ametikohta, lisaks on eelarves ette nähtud vahendid 289 (289) lepingulise töötaja ning lähetatud riikliku eksperdi jaoks – kokku 389 (389) ametikohta. 2014. aasta lõpus oli täidetud 388 (379) ametikohta, mis jagunesid järgmiselt:

| — | 99 (99) ajutist töötajat, kellest 15 (13) on lähetatud ja 84 (86) palgatud väljastpoolt; |
| --- | --- |

—

99 (99) ajutist töötajat, kellest 15 (13) on lähetatud ja 84 (86) palgatud väljastpoolt;

| — | 277 (270) lepingulist töötajat; |
| --- | --- |

—

277 (270) lepingulist töötajat;

| — | 12 (10) lähetatud riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

12 (10) lähetatud riiklikku eksperti.

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 70 % (70 %); |
| --- | --- |

—

põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 70 % (70 %);

| — | haldusülesanded (muud osakonnad): 30 % (30 %). |
| --- | --- |

—

haldusülesanded (muud osakonnad): 30 % (30 %).

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

| 1. | Programmi „Horisont 2020”, alustamistoetuste, konsolideerimistoetuste, edasijõudnute toetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Programmi „Horisont 2020” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgneb (välisekspertide tehtav) hindamine, toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide projektikonkursside raames sõlmitakse mitu toetuslepingut, mille eeldatav projektitsükli pikkus on ligikaudu viis aastat. |
| --- | --- |

1.

Programmi „Horisont 2020”, alustamistoetuste, konsolideerimistoetuste, edasijõudnute toetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Programmi „Horisont 2020” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgneb (välisekspertide tehtav) hindamine, toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide projektikonkursside raames sõlmitakse mitu toetuslepingut, mille eeldatav projektitsükli pikkus on ligikaudu viis aastat.

| 2. | 2014. aasta projektikonkursside läbiviimine „Horisont 2020” tööprogrammi raames (alustamistoetused, konsolideerimistoetused, edasijõudnute toetused ja kontseptsiooni tõestamise toetused): 2014. aastal esitati 8  530 taotlust, neist 3  273 alustamistoetuse, 2  528 konsolideerimistoetuse, 2  287 edasijõudnute toetuse ja 442 kontseptsiooni tõestamise toetuse saamiseks (kahe tähtaja peale kokku). Neist 8  374 olid rahastamiskõlblikud ning seega hinnati neid hindamiskomisjonide poolt. Alustamistoetuste ja kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames valiti rahastamiseks välja kokku 378 taotlust. 2014. aasta konsolideerimistoetuste konkurss ei ole veel lõppenud ja edasijõudnute toetuste konkurss on alles hindamisetapis, kuna konkursside ajakava lükati viis kuud edasi, mis tulenes programmi „Horisont 2020” hilisest vastuvõtmisest nõukogu ja parlamendi poolt. |
| --- | --- |

2.

2014. aasta projektikonkursside läbiviimine „Horisont 2020” tööprogrammi raames (alustamistoetused, konsolideerimistoetused, edasijõudnute toetused ja kontseptsiooni tõestamise toetused): 2014. aastal esitati 8  530 taotlust, neist 3  273 alustamistoetuse, 2  528 konsolideerimistoetuse, 2  287 edasijõudnute toetuse ja 442 kontseptsiooni tõestamise toetuse saamiseks (kahe tähtaja peale kokku). Neist 8  374 olid rahastamiskõlblikud ning seega hinnati neid hindamiskomisjonide poolt. Alustamistoetuste ja kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames valiti rahastamiseks välja kokku 378 taotlust. 2014. aasta konsolideerimistoetuste konkurss ei ole veel lõppenud ja edasijõudnute toetuste konkurss on alles hindamisetapis, kuna konkursside ajakava lükati viis kuud edasi, mis tulenes programmi „Horisont 2020” hilisest vastuvõtmisest nõukogu ja parlamendi poolt.

| 3. | „Horisont 2020” tööprogrammi ja ameti 2014. aasta tegevust puudutava teabe koostamine ja levitamine. |
| --- | --- |

3.

„Horisont 2020” tööprogrammi ja ameti 2014. aasta tegevust puudutava teabe koostamine ja levitamine.

| 4. | 2014. aastal pidas teadusnõukogu regulaarseid kohtumisi nii Brüsselis kui ka mujal Euroopas (tavaliselt liikmesriikide ametiasutuste kutsel). Eri riikides (nii ELi liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides) kohtumiste korraldamine annab võimaluse ERC-d paremini tutvustada. Kohtumisi peavad tähtsaks ka liikmesriikide ametiasutused ning kohalikud teadus- ja uurimisringkonnad. 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2014 toimus viis teadusnõukogu üldkogu istungit: jaanuaris, märtsis ja detsembris Brüsselis (Belgia), juunis Oslos (Norra) ja oktoobris Zagrebis (Horvaatia). |
| --- | --- |

4.

2014. aastal pidas teadusnõukogu regulaarseid kohtumisi nii Brüsselis kui ka mujal Euroopas (tavaliselt liikmesriikide ametiasutuste kutsel). Eri riikides (nii ELi liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides) kohtumiste korraldamine annab võimaluse ERC-d paremini tutvustada. Kohtumisi peavad tähtsaks ka liikmesriikide ametiasutused ning kohalikud teadus- ja uurimisringkonnad. 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2014 toimus viis teadusnõukogu üldkogu istungit: jaanuaris, märtsis ja detsembris Brüsselis (Belgia), juunis Oslos (Norra) ja oktoobris Zagrebis (Horvaatia).

ERC struktuuride ja mehhanismide ülevaatamiseks loodud komitee 2009. aastal tehtud soovituste põhjal moodustas teadusnõukogu kaks alalist komiteed: esimene neist annab nõu huvide konflikti, teadusliku väärkäitumise ja eetika küsimustes, teine tegeleb hindamiskomiteede liikmete valimisega. Amet toetas mõlema komitee tegevust. Komiteed korraldasid 2014. aastal vastavalt kaks ja kolm kohtumist.

Teadusnõukogu liikmed kohtuvad ka töörühmades konkreetsete küsimuste arutamiseks. 2014. aastal organiseeris amet mitu ERC töörühmade kohtumist, mille teemadeks olid innovatsioon ja suhted tööstussektoriga, avatud juurdepääs, rahvusvahelise osaluse suurendamine, sooline tasakaal ja peamised tulemusnäitajad. Töörühmad teevad analüüse ja annavad oma panuse ERC teaduslikku strateegiasse, esitades teadusnõukogule üldkogu istungil vastuvõtmiseks ettepanekuid oma mandaadi piiresse jäävates valdkondades: ERC ja tööstus-/ettevõtlussektori suhete ning ERC rahastatud innovatsioonialaste uuringute mõju ülevaatamine; ERC seisukoha väljatöötamine avatud juurdepääsu küsimuses; selle tagamine, et ERC oleks teadusuuringute soolise tasakaalu hea tava edendaja; sobivate mehhanismide leidmine, suurendamaks EList väljapoole jäävate riikide teadlaste osalemist ERC projektikonkurssides; tegevuskava koostamine, mille abil (lisaks näitajatele ja sihtarvudele) jälgida ja hinnata ERC ülesannete täitmist, et toetada teadusnõukogu lühiajalist, keskpika perspektiivi ja pikaajalist poliitikat.

2014. aastal alustas tegevust uus töörühm: Euroopa osaluse laiendamise töörühm. Selle ülesanne on julgustada Kesk- ja Ida-Euroopa riike oma teaduslikku potentsiaali paremini arendama ja teadusuuringutesse rohkem investeerima. Töörühm suurendab ERC kavade alast teadlikkust neis riikides ja informeerib sealseid teadusringkondi paremini ERC toetuste poolt teadlastele pakutavatest võimalustest, hoogustamaks piirkonna seni avastamata andekate teadlaste osalust.

Amet koostas koos töörühmade liikmetega mitu töödokumenti, mis sisaldasid töörühmade ja alaliste komiteede käsitletud teemade analüüse ja põhisõnumeid.

Töörühmade põhitegevus 2014. aastal oli järgmine.

Innovatsioon ja suhted tööstussektoriga: 2014. aasta juulis korraldati üheksale ERC kontseptsiooni tõestamise toetuse saajale koolitus ja seejärel paluti neil tutvustada oma ideid kolmeminutilises nn liftikõnes võrgustikule, kuhu kuulusid juhtivad tööstuse ja akadeemiliste ringkondade innovaatorid ning mõned riskikapitali investorid. Tegemist on teise seda tüüpi ERC ja meediaettevõtte ScienceBusiness ühiselt korraldatava üritusega. Esimene toimus 2013. aasta veebruaris.

Avatud juurdepääs: juunis toimus ESOF 2014 kõrvalüritusena korraldatud ERC-DNRFi ühisseminari „Fostering academic excellence in a changing world” raames infotund avatud juurdepääsu ja teaduse tipptaseme teemal.

Septembris toimunud kahepäevasel teadusandmete haldamise ja jagamise teemalisel seminaril oli üle 140 osaleja kogu Euroopast. Samuti toimus mitu seminari, kus olid esindatud spetsiaalsed avatud juurdepääsu taristud, nagu Dryad ja figshare, fond OAPEN, mis haldab raamatute avatud juurdepääsu platvormi, ja Reproducibility Initiative. Koostöös STM-iga (teadus-, tehnilise ja meditsiinikirjanduse kirjastajate rahvusvaheline ühendus) korraldati kaks seminari: üks ajakirjade hinnakujunduse teemal ja teine pika teksti formaadi avaldamisest digitaalses keskkonnas.

Sooline tasakaal: 2014. aasta juunis võttis ERC teadusnõukogu vastu ERC soolise tasakaalu kava aastateks 2014–2020, et jätkata püüdlusi, suurendamaks naisteadlaste osavõttu ERC projektikonkurssidest. Soolise tasakaalu töörühma koostatud dokument on kavandatud ERC perioodi 2007–2013 soolise võrdõiguslikkuse kava eesmärkide edasiarendamiseks.

Lisaks tellis soolise tasakaalu töörühm sõltumatu uuringu – projekti ERCAREER –, et analüüsida ERC toetust saavate mees- ja naisteadlaste karjäärivalikute ja -arengu erinevusi ja sarnasusi ning esitada sellekohaseid soovitusi.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Amet võtab kontrollikoja aruande teadmiseks ja rakendab sisekontrolliga seotud kommentaarid (punkt 11). |
| --- | --- |

11.

Amet võtab kontrollikoja aruande teadmiseks ja rakendab sisekontrolliga seotud kommentaarid (punkt 11).

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/255 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/255

---

ARUANNE

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastusega

(2015/C 409/29)

SISSEJUHATUS

| 1. | Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas asutuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 11. | 2014. aasta tulemiaruandes tuluna kajastatud tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad), summas 6 6 23  000 eurot, põhinesid hinnangutel, mitte tegelikel järelevalvetegevusega seotud kuludel (9). Tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, peaksid olema võimalikult sarnased selles valdkonnas kantud tegelike kuludega. Selle saavutamiseks on asutus praegu koostamas tegevuspõhist kulude mudelit. |
| --- | --- |

11.

2014. aasta tulemiaruandes tuluna kajastatud tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad), summas 6 6 23  000 eurot, põhinesid hinnangutel, mitte tegelikel järelevalvetegevusega seotud kuludel (9). Tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, peaksid olema võimalikult sarnased selles valdkonnas kantud tegelike kuludega. Selle saavutamiseks on asutus praegu koostamas tegevuspõhist kulude mudelit.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 12. | Kui asutus 2010. aastal loodi, võttis ta oma eelkäijalt (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee) üle mitu IT-teenuste raamlepingut oma andmekeskuste majutamiseks ning IT süsteemide arendamiseks ja hoolduseks. Nimetatud raamlepingute pikendamiseks ei korraldatud õigeaegselt projektikonkursse ja selle tagajärjel tekkis olukord, kus kahele raamlepingule kehtestatud uus pikkus oli algsest pikem. Selle tagajärjel hankis asutus osa IT-teenustest ühe Prantsusmaa keskse hankija kaudu (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP). Asutus kasutas aasta jooksul sama keskset hankijat ka mööbli ja kirjatarvete soetamiseks. 2014. aastal tehtud maksete kogusumma oli 9 56  000 eurot. Kontrollikoda teavitas asutust, et nimetatud keskse hankija kasutamine ei ole finantsmäärusega kooskõlas, pärast mida see tegevus ka lõpetati. Nüüdseks on asutus kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee IT-teenuste raamlepingud enda omadega asendanud. |
| --- | --- |

12.

Kui asutus 2010. aastal loodi, võttis ta oma eelkäijalt (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee) üle mitu IT-teenuste raamlepingut oma andmekeskuste majutamiseks ning IT süsteemide arendamiseks ja hoolduseks. Nimetatud raamlepingute pikendamiseks ei korraldatud õigeaegselt projektikonkursse ja selle tagajärjel tekkis olukord, kus kahele raamlepingule kehtestatud uus pikkus oli algsest pikem. Selle tagajärjel hankis asutus osa IT-teenustest ühe Prantsusmaa keskse hankija kaudu (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP). Asutus kasutas aasta jooksul sama keskset hankijat ka mööbli ja kirjatarvete soetamiseks. 2014. aastal tehtud maksete kogusumma oli 9 56  000 eurot. Kontrollikoda teavitas asutust, et nimetatud keskse hankija kasutamine ei ole finantsmäärusega kooskõlas, pärast mida see tegevus ka lõpetati. Nüüdseks on asutus kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee IT-teenuste raamlepingud enda omadega asendanud.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | 2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge – 19 % ehk 9 40  054 eurot. Tühistamised olid peamiselt tingitud sellest, et töövõtjad osutasid tellitud teenuseid hilinemisega, kuid samuti ühe tühistatud projekti litsentside ostmise tühistamisest, ajutiste töötajate lepingu elluviimisel tekkinud raskustest ja eelmisest IT nõustamisteenuste raamlepingult uuele üleminekust. |
| --- | --- |

13.

2013. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge – 19 % ehk 9 40  054 eurot. Tühistamised olid peamiselt tingitud sellest, et töövõtjad osutasid tellitud teenuseid hilinemisega, kuid samuti ühe tühistatud projekti litsentside ostmise tühistamisest, ajutiste töötajate lepingu elluviimisel tekkinud raskustest ja eelmisest IT nõustamisteenuste raamlepingult uuele üleminekust.

| 14. | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 93 protsendilt 2013. aastal 99 protsendini 2014. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 4 0 63  580 eurot ehk 45 % (2013. aastal 3 6 88  487 eurot ehk 58 %). Nimetatud summast ca 2 miljonit eurot on seotud 2014. aastal osutatud IT- ja muude teenustega, mille eest asutus ei olnud veel aasta lõpuks tasunud. Aasta lõpupoole oli sõlmitud veel 1,3 miljoni euro väärtuses lepinguid, millega seotud teenuseid hakatakse osutama 2015. aastal. Ülejäänud ülekandmised tulenevad sõlmitud lepingute mitmeaastasest iseloomust. |
| --- | --- |

14.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 93 protsendilt 2013. aastal 99 protsendini 2014. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 4 0 63  580 eurot ehk 45 % (2013. aastal 3 6 88  487 eurot ehk 58 %). Nimetatud summast ca 2 miljonit eurot on seotud 2014. aastal osutatud IT- ja muude teenustega, mille eest asutus ei olnud veel aasta lõpuks tasunud. Aasta lõpupoole oli sõlmitud veel 1,3 miljoni euro väärtuses lepinguid, millega seotud teenuseid hakatakse osutama 2015. aastal. Ülejäänud ülekandmised tulenevad sõlmitud lepingute mitmeaastasest iseloomust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 15. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Vajadust arvestada tasusid tegelike kulude alusel mainitakse komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1003/2013 (mis käsitleb kauplemisteabehoidlaid ning millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012) (ELT L 279, 19.10.2013, lk 4) artiklis 4, samuti asutuse finantsmääruse artikli 19 lõikes 3.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees. | 2014. aastal oli eelarvetulem negatiivne |
| 2011 | Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 4 83  845 eurot). | Pooleli (1) |
| 2011 | Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 2 07  442 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Sellised ülekandmised ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada. | Lõpetatud |
| 2012 | Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud. | Pooleli |
| 2012 | Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. | Pooleli |
| 2012 | Asutus tegi 2012. aastal eelarves 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % 2012. aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises. | Lõpetatud |
| 2013 | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 86 protsendilt 2012. aastal 93 protsendini 2013. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 88  487 eurot (58 %). See tulenes 2013. aastal osutatud, kuid veel tasumata IT-teenustest (0,8 miljonit eurot), 2014. aasta töökavas planeeritud IT-teenustest, mille suhtes sõlmiti leping 2013. aasta lõpus (1,1 miljonit eurot), viivitustest IT hangetes (0,4 miljonit eurot) ning mõningate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust. | Ei kohaldata |
| 2013 | Asutus tegi 2013. aastal eelarves 12 ümberpaigutust 5,1 miljoni euro ulatuses (ehk 18 % aasta kogueelarvest) (2012: 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (ehk 16 % aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises. | Lõpetatud |
| 2013 | Ca 27 % 2013. aastal ostetud kaupade ja teenuste eest tasuti hilinemisega. Hilinemise keskmine pikkus oli 32 päeva. Hilinenud maksete eest tasuti 2013. aastal viivist summas 3  834 eurot. | Pooleli |
| 2013 | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (2) ja ELi käibemaksudirektiivi (3) kohaselt on asutus kaudsetest maksudest vabastatud. Perioodil 2011–2013 nõuti asutuselt käibemaksu kogusummas 3,3 miljonit eurot. Pärast pikki läbirääkimisi asukohariigiga hakkas asutus 2012. aasta viimases kvartalis makstud käibemaksu tagasi nõudma, kuid 2013. aasta lõpuks oli tagasi saadud vaid 1,3 miljonit eurot. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees.

2014. aastal oli eelarvetulem negatiivne

2011

Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 4 83  845 eurot).

Pooleli (1)

2011

Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 2 07  442 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Sellised ülekandmised ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada.

Lõpetatud

2012

Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud.

Pooleli

2012

Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada.

Pooleli

2012

Asutus tegi 2012. aastal eelarves 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % 2012. aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises.

Lõpetatud

2013

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 86 protsendilt 2012. aastal 93 protsendini 2013. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 88  487 eurot (58 %). See tulenes 2013. aastal osutatud, kuid veel tasumata IT-teenustest (0,8 miljonit eurot), 2014. aasta töökavas planeeritud IT-teenustest, mille suhtes sõlmiti leping 2013. aasta lõpus (1,1 miljonit eurot), viivitustest IT hangetes (0,4 miljonit eurot) ning mõningate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust.

Ei kohaldata

2013

Asutus tegi 2013. aastal eelarves 12 ümberpaigutust 5,1 miljoni euro ulatuses (ehk 18 % aasta kogueelarvest) (2012: 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (ehk 16 % aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises.

Lõpetatud

2013

Ca 27 % 2013. aastal ostetud kaupade ja teenuste eest tasuti hilinemisega. Hilinemise keskmine pikkus oli 32 päeva. Hilinenud maksete eest tasuti 2013. aastal viivist summas 3  834 eurot.

Pooleli

2013

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (2) ja ELi käibemaksudirektiivi (3) kohaselt on asutus kaudsetest maksudest vabastatud. Perioodil 2011–2013 nõuti asutuselt käibemaksu kogusummas 3,3 miljonit eurot. Pärast pikki läbirääkimisi asukohariigiga hakkas asutus 2012. aasta viimases kvartalis makstud käibemaksu tagasi nõudma, kuid 2013. aasta lõpuks oli tagasi saadud vaid 1,3 miljonit eurot.

Lõpetatud

---

(1)  2014. aastal oli 15 a posteriori võetud kulukohustust kogusummas 5 72  167,95 eurot ja 4 a posteriori tehtud kulukohustuste suurendamist kogusummas 1  391,72 eurot.

(2)  Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll (nr 7) (ELT C 115, 9.5.2008, lk 266).

(3)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

---

II LISA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Pariis)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. |
| --- | --- |
| Asutuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) | Ülesanded







  — | Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Asutuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009)

Ülesanded

—

Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Suuniste ja soovituste esitamine. |
| --- | --- |

—

Suuniste ja soovituste esitamine.

| — | Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis on ilmselt liidu õiguse rikkumine. |
| --- | --- |

—

Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis on ilmselt liidu õiguse rikkumine.

| — | Üksikotsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul. |
| --- | --- |

—

Üksikotsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul.

| — | Finantsturu osalistele suunatud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liigu õiguse rikkumine ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi asutuse vastu võetud otsust; või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osalistele suunatud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liigu õiguse rikkumine ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi asutuse vastu võetud otsust; või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust.

| — | Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

| — | Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi.

| — | Ühtse metoodika väljatöötamine, et hinnata toote omaduste ja levitamistoimingute mõju finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele. |
| --- | --- |

—

Ühtse metoodika väljatöötamine, et hinnata toote omaduste ja levitamistoimingute mõju finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele.

| — | Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides.

| — | Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt määruses sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

—

Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt määruses sätestatud eesmärke.

| — | Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu. |
| --- | --- |

—

Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu.

| — | Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust.

| — | Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele. |
| --- | --- |

—

Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele.

| — | Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske. |
| --- | --- |

—

Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske.

| — | Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks.

| — | Pädevate asutuste delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine.

| — | Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele.

| — | Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta.

| — | Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.

| — | Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral. |
| --- | --- |

—

Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral.

| — | Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta. |
| --- | --- |

—

Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta.

| — | Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

—

Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega.

| — | Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine.

| — | Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril krediidireitingute andmise ajutine keelamine, reitinguagentuuri krediidireitingute regulatiivsetel eesmärkidel kasutamise peatamine, rikkumise lõpetamise nõudmine ja/või avalike teadaannete avaldamine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril krediidireitingute andmise ajutine keelamine, reitinguagentuuri krediidireitingute regulatiivsetel eesmärkidel kasutamise peatamine, rikkumise lõpetamise nõudmine ja/või avalike teadaannete avaldamine.

| — | Reitinguagentuuri tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemise korral otsuse tegemine trahvi määramise kohta. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemise korral otsuse tegemine trahvi määramise kohta.

| — | ELi kauplemisteabehoidlatele tegevusloa andmine ja järelevalve ning ELi klientidele teenuseid pakkuda soovivate ELi mittekuuluvate kliiringukodade tunnustamine. |
| --- | --- |

—

ELi kauplemisteabehoidlatele tegevusloa andmine ja järelevalve ning ELi klientidele teenuseid pakkuda soovivate ELi mittekuuluvate kliiringukodade tunnustamine.

| — | Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide tuletisinstrumentide järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

—

Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide tuletisinstrumentide järelevalveasutustega.

| — | Kauplemisteabehoidlate või seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine. |
| --- | --- |

—

Kauplemisteabehoidlate või seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine.

| — | Kauplemisteabehoidla rikkumise toimepanemise korral järelevalvemeetmete võtmine. |
| --- | --- |

—

Kauplemisteabehoidla rikkumise toimepanemise korral järelevalvemeetmete võtmine.

| — | Kauplemisteabehoidla tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemise korral otsuse tegemine trahvi määramise kohta. |
| --- | --- |

—

Kauplemisteabehoidla tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemise korral otsuse tegemine trahvi määramise kohta.

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Koosseis

Eesistuja, kellel ei ole hääleõigust, igas liikmesriigis finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht (hääleõigusega), üks komisjoni esindaja, üks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja, üks esindaja kummastki ülejäänud kahest Euroopa järelevalveasutusest (kõik hääleõiguseta).

Ülesanded

Järelevalvenõukogu annab juhiseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks ja teeb asutamismääruse II peatüki kohaseid otsuseid.

Juhatus

Koosseis

Eesistuja ja kuus muud järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed. Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta (komisjoni esindajal on õigus hääletada eelarveküsimustes).

Ülesanded

Tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt asutamismäärusele.

Eesistuja

Asutuse esindaja, kes vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid. Järelevalvenõukogu nimetab eesistuja ametisse pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

Tegevdirektor

Järelevalvenõukogu nimetab tegevdirektori ametisse pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu. Vastutab asutuse juhtimise ning juhatuse töö ettevalmistamise eest.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

| — | Kogueelarve: 33,24 miljonit eurot, sealhulgas:






  — | liidu toetus: 11,07 miljonit eurot |
| --- | --- | --- |

—

Kogueelarve: 33,24 miljonit eurot, sealhulgas:

—

liidu toetus: 11,07 miljonit eurot

| — | liikmesriikide pädevate asutuste osamaksed: 15,55 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste osamaksed: 15,55 miljonit eurot

| — | tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet: 6,62 miljonit eurot (reitinguagentuurid: 5,58 miljonit eurot; kauplemisteabehoidlad: 1,04 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet: 6,62 miljonit eurot (reitinguagentuurid: 5,58 miljonit eurot; kauplemisteabehoidlad: 1,04 miljonit eurot)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

| — | Alalised töötajad: 133 ametikohta ametikohtade loetelus, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 125 |
| --- | --- |

—

Alalised töötajad: 133 ametikohta ametikohtade loetelus, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 125

| — | Lepingulised töötajad: (aasta alguses) eelarves kavandatud 32 täistööajaga lepingulise töötaja kohta, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 27 |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: (aasta alguses) eelarves kavandatud 32 täistööajaga lepingulise töötaja kohta, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 27

| — | Lähetatud riiklikud eksperdid: (aasta alguses) eelarves kavandatud 21 täistööajaga lähetatud riikliku eksperdi kohta, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 16 |
| --- | --- |

—

Lähetatud riiklikud eksperdid: (aasta alguses) eelarves kavandatud 21 täistööajaga lähetatud riikliku eksperdi kohta, millest seisuga 31.12.2014 oli täidetud 16

2014. aasta tooted ja teenused

| — | Finantsstabiilsuse järelevalve. Mitme perioodilise riskiaruande ja finantsturu suundumuste kokkuvõtte avaldamine. |
| --- | --- |

—

Finantsstabiilsuse järelevalve. Mitme perioodilise riskiaruande ja finantsturu suundumuste kokkuvõtte avaldamine.

| — | Majandusalaste eriuurimuste ja mõjuhinnangute tegemine. Riskifondide ja tuletisinstrumentide turgude kohta majandusalaste töödokumentide avaldamine. |
| --- | --- |

—

Majandusalaste eriuurimuste ja mõjuhinnangute tegemine. Riskifondide ja tuletisinstrumentide turgude kohta majandusalaste töödokumentide avaldamine.

| — | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt süsteemsete riskide valdkonnas tehtavale tööle kaasa aitamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt süsteemsete riskide valdkonnas tehtavale tööle kaasa aitamine.

| — | EBA-ESMA poolt Euribor-EBFile esitatud soovituste elluviimise kontrollimine. |
| --- | --- |

—

EBA-ESMA poolt Euribor-EBFile esitatud soovituste elluviimise kontrollimine.

| — | Turujärelevalvet ja finantsalast uuendustegevust puudutava töö laiendamine finantsalase uuendustegevuse raamistiku abil. |
| --- | --- |

—

Turujärelevalvet ja finantsalast uuendustegevust puudutava töö laiendamine finantsalase uuendustegevuse raamistiku abil.

| — | Uuenduslike finantstoodete ja -protsesside analüüs. |
| --- | --- |

—

Uuenduslike finantstoodete ja -protsesside analüüs.

| — | Jaeinvestorite suundumuste seire ja analüüs ning jaetoodete struktureeritud juhtimise kohta heade tavade väljastamine. |
| --- | --- |

—

Jaeinvestorite suundumuste seire ja analüüs ning jaetoodete struktureeritud juhtimise kohta heade tavade väljastamine.

| — | Ühisrahastamise puhul ELi ühtse lähenemisviisi soovitamine. |
| --- | --- |

—

Ühisrahastamise puhul ELi ühtse lähenemisviisi soovitamine.

| — | Investorite koolitamine, sh koostöö OECD rahvusvahelise investorite koolitamise võrgustikuga. |
| --- | --- |

—

Investorite koolitamine, sh koostöö OECD rahvusvahelise investorite koolitamise võrgustikuga.

| — | MiFID II/MiFIR-is sätestatud tugevdatud investorikaitse korra alane nõustamine. Edaspidise investorikaitse alase töö ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

MiFID II/MiFIR-is sätestatud tugevdatud investorikaitse korra alane nõustamine. Edaspidise investorikaitse alase töö ettevalmistamine.

| — | MiFID II puhul järelturu rakenduseeskirjade koostamine. |
| --- | --- |

—

MiFID II puhul järelturu rakenduseeskirjade koostamine.

| — | ELi üleste investorihoiatuste ja jaetoodete struktureeritud juhtimise kohta heade tavade väljastamine. |
| --- | --- |

—

ELi üleste investorihoiatuste ja jaetoodete struktureeritud juhtimise kohta heade tavade väljastamine.

| — | Tasustamispoliitikat ja -tavu käsitlevate nõuetele vastavuse suuniste väljastamine (MiFID). |
| --- | --- |

—

Tasustamispoliitikat ja -tavu käsitlevate nõuetele vastavuse suuniste väljastamine (MiFID).

| — | Rakenduslike tehniliste standardite koostamine kapitalinõuete määrusele vastavate põhiindeksite ja börside tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

—

Rakenduslike tehniliste standardite koostamine kapitalinõuete määrusele vastavate põhiindeksite ja börside tunnustamise kohta.

| — | Reitinguagentuuride üle tehtava järelevalve tugevdamine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride üle tehtava järelevalve tugevdamine.

| — | Üleskutse esitamine arvamuste kogumiseks võimaluste ja huvide konfliktide kohta krediidireitingute turul. |
| --- | --- |

—

Üleskutse esitamine arvamuste kogumiseks võimaluste ja huvide konfliktide kohta krediidireitingute turul.

| — | Reitinguagentuuride uutele nõuetele vastavuse hindamine, keskendudes riigireitingute, hinnapoliitika ja menetluste avalikustamise aspektidele. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride uutele nõuetele vastavuse hindamine, keskendudes riigireitingute, hinnapoliitika ja menetluste avalikustamise aspektidele.

| — | EMPsse mittekuuluvates riikides asuvate kesksete vastaspoolte taotluste hindamine. |
| --- | --- |

—

EMPsse mittekuuluvates riikides asuvate kesksete vastaspoolte taotluste hindamine.

| — | EL kauplemisteabehoidlate üle järelevalve tegemine ja kolmandate riikide probleemide/tegevuse samaväärsusega seotud töö. |
| --- | --- |

—

EL kauplemisteabehoidlate üle järelevalve tegemine ja kolmandate riikide probleemide/tegevuse samaväärsusega seotud töö.

| — | Väärtpaberite keskdepositooriumeid käsitleva määruse raames tehniliste standardite koostamine. |
| --- | --- |

—

Väärtpaberite keskdepositooriumeid käsitleva määruse raames tehniliste standardite koostamine.

| — | Väärtpaberite keskdepositooriumi poolt kesksele vastaspoolele või kauplemiskohale juurdepääsu suuniste väljastamine. |
| --- | --- |

—

Väärtpaberite keskdepositooriumi poolt kesksele vastaspoolele või kauplemiskohale juurdepääsu suuniste väljastamine.

| — | Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase kliirimiskohustuse ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase kliirimiskohustuse ettevalmistamine.

| — | Euroopa turu infrastruktuuri määruse praktilist elluviimist täpsustava 11 küsimuse ja vastuse koostamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa turu infrastruktuuri määruse praktilist elluviimist täpsustava 11 küsimuse ja vastuse koostamine.

| — | Intressimäära vahetuslepingute kliirimise toodete, vastaspoolt ja alguskuupäevade määratlemine. |
| --- | --- |

—

Intressimäära vahetuslepingute kliirimise toodete, vastaspoolt ja alguskuupäevade määratlemine.

| — | Kesksete vastaspooltega seoses finantsturu infrastruktuure käsitlevate CPSS-IOSCO põhimõtete rakendamise suuniste väljastamine. |
| --- | --- |

—

Kesksete vastaspooltega seoses finantsturu infrastruktuure käsitlevate CPSS-IOSCO põhimõtete rakendamise suuniste väljastamine.

| — | Soovituste andmine Jaapani samaväärsuse kohta, mis puudutab keskset vastaspoolt II – kaupadega seotud keskseid vastaspooli. |
| --- | --- |

—

Soovituste andmine Jaapani samaväärsuse kohta, mis puudutab keskset vastaspoolt II – kaupadega seotud keskseid vastaspooli.

| — | Eurofondide aktsiaklasside arutelud. |
| --- | --- |

—

Eurofondide aktsiaklasside arutelud.

| — | Suuniste avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivis sätestatud vara lahususe kohta. |
| --- | --- |

—

Suuniste avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivis sätestatud vara lahususe kohta.

| — | Euroopa Komisjoni nõustamine viienda eurofondide direktiiviga nõutavate delegeeritud õigusaktide teemal. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni nõustamine viienda eurofondide direktiiviga nõutavate delegeeritud õigusaktide teemal.

| — | Kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumentide koostamine. |
| --- | --- |

—

Kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumentide koostamine.

| — | Sotsiaalettevõtlusfondi ja Euroopa riskikapitalifondi määruste rakendusmeetmete alane konsultatsioon. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalettevõtlusfondi ja Euroopa riskikapitalifondi määruste rakendusmeetmete alane konsultatsioon.

| — | Suuraktsionäridega seotud teabe alane konsultatsioon. |
| --- | --- |

—

Suuraktsionäridega seotud teabe alane konsultatsioon.

| — | Suurosalust puudutavate regulatiivsete tehniliste standardite koostamine ja soovitusliku loetelu koostamine sellistest finantsinstrumentidest, mille suhtes kehtestati muudetud läbipaistvuse direktiiviga teatamise nõuded. |
| --- | --- |

—

Suurosalust puudutavate regulatiivsete tehniliste standardite koostamine ja soovitusliku loetelu koostamine sellistest finantsinstrumentidest, mille suhtes kehtestati muudetud läbipaistvuse direktiiviga teatamise nõuded.

| — | Euroopa elektroonilise juurdepääsupunkti regulatiivsete tehniliste standardite koostamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa elektroonilise juurdepääsupunkti regulatiivsete tehniliste standardite koostamine.

| — | Rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid käsitleva määrusega seotud avalikule konsultatsioonile vastamine. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid käsitleva määrusega seotud avalikule konsultatsioonile vastamine.

| — | Finantsteabe rakendamise suuniste koostamine. |
| --- | --- |

—

Finantsteabe rakendamise suuniste koostamine.

| — | Alternatiivsete tulemuslikkusmeetmete alaste suuniste väljastamine. |
| --- | --- |

—

Alternatiivsete tulemuslikkusmeetmete alaste suuniste väljastamine.

| — | Rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu, rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite väljatöötamises osalemine. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu, rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite väljatöötamises osalemine.

| — | Finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud investoritele esitatava teabe järelevalvealase praktika läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

Finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud investoritele esitatava teabe järelevalvealase praktika läbivaatamine.

| — | Finantsinstrumentide turgude direktiivis õiglase, selge ja mitteeksitava teabe kohta sätestatud ärieeskirjade ülevaatamine. |
| --- | --- |

—

Finantsinstrumentide turgude direktiivis õiglase, selge ja mitteeksitava teabe kohta sätestatud ärieeskirjade ülevaatamine.

Allikas: asutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | Kooskõlas kommentaaris esitatuga koostas ESMA 2014. aastal tegevuspõhise kulude mudeli, et oma järelevalvetegevuste kulusid täpselt kontrollida. ESMA võtab mudeli kasutusele 2015. aastal. Seetõttu põhinevad tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, alates sellest aastast tegelikel (ja mitte hinnangulistel) järelevalvetegevuste kuludel. |
| --- | --- |

11.

Kooskõlas kommentaaris esitatuga koostas ESMA 2014. aastal tegevuspõhise kulude mudeli, et oma järelevalvetegevuste kulusid täpselt kontrollida. ESMA võtab mudeli kasutusele 2015. aastal. Seetõttu põhinevad tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet, alates sellest aastast tegelikel (ja mitte hinnangulistel) järelevalvetegevuste kuludel.

| 12. | ESMA kinnitab, et on lõpetanud kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteelt üle võetud lepingud (viimane leping lõpetati 20. augustil 2014) ning et ta ei osta enam UGAPilt teenuseid ega vahendeid. |
| --- | --- |

12.

ESMA kinnitab, et on lõpetanud kõik Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteelt üle võetud lepingud (viimane leping lõpetati 20. augustil 2014) ning et ta ei osta enam UGAPilt teenuseid ega vahendeid.

| 13. | ESMA on teadlik 2013. aastast üle kantud assigneeringute kõrgest tühistamise määrast. Tühistamiste riski vähendamiseks vaadati 2014. aasta lõpus menetlus läbi, esitati õigeaegsed ja täpsed juhised ning korraldati ESMA finantsjuhtimises osalejatega sisekoosolekuid. |
| --- | --- |

13.

ESMA on teadlik 2013. aastast üle kantud assigneeringute kõrgest tühistamise määrast. Tühistamiste riski vähendamiseks vaadati 2014. aasta lõpus menetlus läbi, esitati õigeaegsed ja täpsed juhised ning korraldati ESMA finantsjuhtimises osalejatega sisekoosolekuid.

| 14. | ESMA arvestab kontrollikoja kommentaari III jaotises ülekantud assigneeringute suure summa kohta ning kinnitab õiguslikest kohustusest tulenevate mitmeaastaste IT-projektide selgitust. |
| --- | --- |

14.

ESMA arvestab kontrollikoja kommentaari III jaotises ülekantud assigneeringute suure summa kohta ning kinnitab õiguslikest kohustusest tulenevate mitmeaastaste IT-projektide selgitust.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/266 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/266

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2015/C 409/30)

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond” või „ETF”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud (EÜ) nr 1339/2008). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (nt IPA, FRAME, GEMM) rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond” või „ETF”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud (EÜ) nr 1339/2008). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (nt IPA, FRAME, GEMM) rakendamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas fondi raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2013. aastast üle kantud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge I jaotises (15,9 %) ja II jaotises (7,6 %), mis viitab finantsvajaduste ülehindamisele. |
| --- | --- |

11.

2013. aastast üle kantud assigneeringute tühistamise määr oli kõrge I jaotises (15,9 %) ja II jaotises (7,6 %), mis viitab finantsvajaduste ülehindamisele.

| 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 99,9 %. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,75 miljonit eurot ehk 36,2 % (2013: 0,55 miljonit eurot ehk 30 %). Põhjuseks oli asjaolu, et kontorimööbli (0,37 miljonit eurot), tarkvara (0,14 miljonit eurot) ja riistvara (0,1 miljonit eurot) uuendamiseks kavandatud ostud tehti 2014. aasta lõpus. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 99,9 %. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,75 miljonit eurot ehk 36,2 % (2013: 0,55 miljonit eurot ehk 30 %). Põhjuseks oli asjaolu, et kontorimööbli (0,37 miljonit eurot), tarkvara (0,14 miljonit eurot) ja riistvara (0,1 miljonit eurot) uuendamiseks kavandatud ostud tehti 2014. aasta lõpus.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | 2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 96st sel ajal töötanud ametnikust kahele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 14  745 eurot (ETFi palgakulud) vähem. Summa ei ole oluliselt suur ega sea ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust kahtluse alla. Fond tegi täiendavad palgamaksed juunis 2015. |
| --- | --- |

13.

2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 96st sel ajal töötanud ametnikust kahele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 14  745 eurot (ETFi palgakulud) vähem. Summa ei ole oluliselt suur ega sea ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust kahtluse alla. Fond tegi täiendavad palgamaksed juunis 2015.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

President

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5 miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel. | Pooleli
  (summat vähendati 1,8 miljoni euroni) |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5 miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel.

Pooleli

(summat vähendati 1,8 miljoni euroni)

---

II LISA

Euroopa Koolitusfond (Torino)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3) | „Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.” |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90) | Eesmärgid







  — | Aidata kaasa ELi välissuhete poliitika raames inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3)

„Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.”

Fondi pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90)

Eesmärgid

—

Aidata kaasa ELi välissuhete poliitika raames inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad.

| — | Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides liidu tasandil kehtestatud üldjuhiseid, täidab fond järgmisi ülesandeid:

| — | pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides; |
| --- | --- |

—

pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides;

| — | edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi; |
| --- | --- |

—

edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi;

| — | toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal; |
| --- | --- |

—

toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal;

| — | aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel; |
| --- | --- |

—

aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

| — | toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse; |
| --- | --- |

—

toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

| — | levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel; |
| --- | --- |

—

levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

| — | aitab komisjoni palvel analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust; |
| --- | --- |

—

aitab komisjoni palvel analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

| — | võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon. |
| --- | --- |

—

võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

Juhtimine

Juhatus

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Kolm komisjoni esindajat.

Kolm Euroopa Parlamendi poolt nimetatud hääleõiguseta eksperti.

Lisaks võivad juhatuse koosolekutel vaatlejana osaleda kolm partnerriikide esindajat.

Direktor

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal fondi käsutusse antud vahendid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve seisuga 31. detsember 2014

Kulukohustusteks ja makseteks saadi 21,4 (22) miljonit eurot, millest:

ELi toetus oli 20,2 miljonit eurot, mis jagunes järgnevalt:

| — | 20,1 miljonit eurot (20,1) oli ELi toetus |
| --- | --- |

—

20,1 miljonit eurot (20,1) oli ELi toetus

| — | 14  552,88 eurot (0) olid ELi toetusega teenitud intressid. |
| --- | --- |

—

14  552,88 eurot (0) olid ELi toetusega teenitud intressid.

Muu toetus:

| — | 1,1 miljonit eurot (1,8) Euroopa Komisjoni talitustelt projektile FRAME (laienemise peadirektoraadi leping nr 2013/316-651) ja projektile GEMM (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi toetusleping nr ENPI/2012/302-153) antud toetus; |
| --- | --- |

—

1,1 miljonit eurot (1,8) Euroopa Komisjoni talitustelt projektile FRAME (laienemise peadirektoraadi leping nr 2013/316-651) ja projektile GEMM (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi toetusleping nr ENPI/2012/302-153) antud toetus;

| — | 314,66 eurot (1  081,20) Itaalia sihtfondi toetuselt teenitud intressid; |
| --- | --- |

—

314,66 eurot (1  081,20) Itaalia sihtfondi toetuselt teenitud intressid;

| — | 1 24  924,46 eurot (14  946,19) mitmesugused tulud (tagasi nõutud kulud). |
| --- | --- |

—

1 24  924,46 eurot (14  946,19) mitmesugused tulud (tagasi nõutud kulud).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

94 (96) ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 92 (92).

41 (40) muud töötajat (kohalikud töötajad, lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 133 (132), mis jaotub tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 76 (76,5) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 76 (76,5)

| — | haldusülesanded: 28 (28) + kaks reservis asuvat ETFi töötajat, keda rakendatakse vastavalt vajadusele teiste asendamiseks |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 28 (28) + kaks reservis asuvat ETFi töötajat, keda rakendatakse vastavalt vajadusele teiste asendamiseks

| — | koordineerimise ja teabeedastusega seotud ülesanded: 27 (25,5). |
| --- | --- |

—

koordineerimise ja teabeedastusega seotud ülesanded: 27 (25,5).

Eelarveaastal 2014 pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Tegevus

Vastavalt asutamismääruses sätestatule ja juhatuse poolt otsustatule aitab fond ELi välissuhete poliitika raames kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele 30 partnerriigis. Fondi peamine tegevus hõlmab ELi poliitika ja projektide toetamist, poliitika analüüsimist, teabe ja kogemuste levitamist ja vahetamist, ning toetust partnerriikidele suutlikkuse tõstmiseks.

Fondi pakutav lisaväärtus tuleneb neutraalsest, mittekaubanduslikust ja ainulaadsest teadmistebaasist, mis hõlmab kogemusi inimkapitali arendamise alal ja selle seoseid tööhõivega. Sinna kuuluvad ka kogemused ELi ja liikmesriikide kasutatavate inimkapitali arendamise lähenemisviiside kohandamisel partnerriikide kontekstiga.

ETFi 2014. aasta töökavas tuuakse välja 19 ühistulemust, mis aitavad kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele naaberriikides. Neid mõjule suunatud tulemusi kujundas fondi ülesanne edendada ELi oskustele suunatud poliitika vahendite välismõõdet ja toetada seeläbi ELi ülemaailmse osalejana.

Fondi dünaamiline tegevuskeskkond arenevate partnerriikide tegevusraamistiku ja ELi prioriteetidega vajas nagu alati suurt paindlikkust oodatavate tulemuste pideval ajakohastamisel ja kohandamisel. 2014. aastat iseloomustas eelkõige jätkuv poliitiline ebastabiilsus Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas ja Ida-Euroopas Ukraina sõjakriisi tõttu.

Fondi keskpika perspektiivi (2014–2017) kava kohaselt edendatakse 2014. aasta tulemustega kolme ühist strateegilist eesmärki: 1) tugevdatakse tõenditel põhinevat kutsehariduse ja -koolituse poliitika analüüsi; 2) uuendatakse kutsehariduse ja -koolituse süsteeme elukestva õppe seisukohast; 3) suurendatakse kutsehariduse ja -koolituse pakkumise asjakohasust.

Järgnevas tabelis näidatakse tulemuste täitmismäär iga strateegilise eesmärgi puhul elluviidud meetmete ja saavutatud väljundite osas.

| Aastatele 2014–2017 seatud strateegilised vahe-eesmärgid ja 2014. aasta aastaeesmärgid | 2014 täitmismäär (%) |
| --- | --- |
| Strateegiline eesmärk 1: tugevdada tõenditel põhinevat kutsehariduse ja -koolituse poliitika analüüsi

  Iga-aastane eesmärk 1: tugevdada partnerriikide suutlikkust analüüsida inimkapitali arendamise alast tegevuspoliitikat | 88 % |
| Strateegiline eesmärk 2: uuendada kutsehariduse ja -koolituse süsteeme elukestva õppe seisukohast;

  Iga-aastane eesmärk 2: toetada partnerriike kutsehariduse ja -koolituse süsteemide uuendamisel elukestva õppe seisukohast – sh mitmetasandiline valitsemine ja kvaliteedi tagamine | 94 % |
| Strateegiline eesmärk 3: suurendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumise asjakohasust tööturu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast

  Iga-aastane eesmärk 3: suurendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumise asjakohasust innovatiivsete lähenemisviisidega – kvalifikatsioonid ja nendega seotud süsteemid, õppimine ja õpetamine kutsehariduse ja -koolituse vallas, tööhõive ja tööalane konkurentsivõime, rände ja liikuvusega seotud oskuste mõõde ning ettevõtlusalane õpe ja ettevõtlusoskused. | 92 % |
| Täitmismäär | 91 % |

Aastatele 2014–2017 seatud strateegilised vahe-eesmärgid ja 2014. aasta aastaeesmärgid

2014 täitmismäär (%)

Strateegiline eesmärk 1: tugevdada tõenditel põhinevat kutsehariduse ja -koolituse poliitika analüüsi

Iga-aastane eesmärk 1: tugevdada partnerriikide suutlikkust analüüsida inimkapitali arendamise alast tegevuspoliitikat

88 %

Strateegiline eesmärk 2: uuendada kutsehariduse ja -koolituse süsteeme elukestva õppe seisukohast;

Iga-aastane eesmärk 2: toetada partnerriike kutsehariduse ja -koolituse süsteemide uuendamisel elukestva õppe seisukohast – sh mitmetasandiline valitsemine ja kvaliteedi tagamine

94 %

Strateegiline eesmärk 3: suurendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumise asjakohasust tööturu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast

Iga-aastane eesmärk 3: suurendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumise asjakohasust innovatiivsete lähenemisviisidega – kvalifikatsioonid ja nendega seotud süsteemid, õppimine ja õpetamine kutsehariduse ja -koolituse vallas, tööhõive ja tööalane konkurentsivõime, rände ja liikuvusega seotud oskuste mõõde ning ettevõtlusalane õpe ja ettevõtlusoskused.

92 %

Täitmismäär

91 %

Lisaks 2014. aasta tulemustele saavutas fond ka kaheksa muud 2013. aasta töökavas sisalduvat ühist tulemust, mis tulenesid fondi tegevuskeskkonna muutustest. Nende väljundite abil kasvas fondi 2014. aasta töömaht 6 %. Selle tulemusel oli üldine täitmismäär 97 %, kui arvestada ETFi partnerriikides elluviidud sekkumisi.

2013. aastal eesmärgiks seatud 152st väljundist saavutati 144, mis teeb väljundite täitmismääraks 94,73 %.

Täiendav kinnitus fondi märkimisväärsest tulemuslikkusest ja selle panusest ELi kui ülemaailmse osaleja rolli edendajana on suurenev nõudlus fondi poolt ELi välissuhete alase abi puhul pakutava toetuse järele. 2014. aastal sai ETF haldamiseks kokku 82 abipalvet ELi talituste peakorterist ja ELi delegatsioonidelt; 2013. aastal oli abipalveid 78. 2014. aasta tööprogrammi raames ellu viidud tegevustele vastas fond aasta jooksul ka otse komisjoni esitatud taotlustele.

| | 2014 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni esitatud taotlused | 82 | 78 |
| Kagu-Euroopa riikidele ja Türgile suunatud taotlused (%) | 34 % | 38 % |
| Vahemere piirkonna kaguosa riikidele suunatud taotlused (%) | 42 % | 28 % |
| Ida-Euroopa riikidele suunatud taotlused (%) | 17 % | 18 % |
| Kesk-Aasia riikidele suunatud taotlused (%) | 7 % | 15 % |

2014

2013

Komisjoni esitatud taotlused

82

78

Kagu-Euroopa riikidele ja Türgile suunatud taotlused (%)

34 %

38 %

Vahemere piirkonna kaguosa riikidele suunatud taotlused (%)

42 %

28 %

Ida-Euroopa riikidele suunatud taotlused (%)

17 %

18 %

Kesk-Aasia riikidele suunatud taotlused (%)

7 %

15 %

Allikas: fondi poolt edastatud lisa.

---

FONDI VASTUS

| 11. | Euroopa Koolitusfond (ETF) võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse 2013. aastast ülekantud assigneeringute tühistamise kohta. Muu hulgas olid need tühistamised tingitud peamiselt ootamatutest viivitustest ja ettenägematutest personaliprobleemidest. Võrreldes 2012. aastaga (kui I jaotises tühistati 21,87 %) on olukord ETFis oluliselt paranenud ning fond lubab finantsplaneerimise ja -järelevalve parandamiseks edaspidigi pingutada. |
| --- | --- |

11.

Euroopa Koolitusfond (ETF) võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse 2013. aastast ülekantud assigneeringute tühistamise kohta. Muu hulgas olid need tühistamised tingitud peamiselt ootamatutest viivitustest ja ettenägematutest personaliprobleemidest. Võrreldes 2012. aastaga (kui I jaotises tühistati 21,87 %) on olukord ETFis oluliselt paranenud ning fond lubab finantsplaneerimise ja -järelevalve parandamiseks edaspidigi pingutada.

| 12. | ETF võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse ülekantud assigneeringute suhteliselt kõrge määra kohta II jaotises. See asjaolu oli tingitud ETFi soovist oma eelarve kasutamist optimeerida (tõhususe põhimõte), mistõttu tehti aasta lõpus mitu tehingut. Lisaks hilines mitu tarnijat arvete esitamisega, mida ETF ei saanud mõjutada. ETF teeb edaspidigi pingutusi ülekandmiste vähendamiseks. |
| --- | --- |

12.

ETF võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse ülekantud assigneeringute suhteliselt kõrge määra kohta II jaotises. See asjaolu oli tingitud ETFi soovist oma eelarve kasutamist optimeerida (tõhususe põhimõte), mistõttu tehti aasta lõpus mitu tehingut. Lisaks hilines mitu tarnijat arvete esitamisega, mida ETF ei saanud mõjutada. ETF teeb edaspidigi pingutusi ülekandmiste vähendamiseks.

| 13. | ETF analüüsis karjäärimuutustest tingitud lisapalgamakseid ning teavitas neist kontrollikoda. ETFi puhul kindlakstehtud summa ei ole suur ja seega ei ole kontode kohandamine vajalik. |
| --- | --- |

13.

ETF analüüsis karjäärimuutustest tingitud lisapalgamakseid ning teavitas neist kontrollikoda. ETFi puhul kindlakstehtud summa ei ole suur ja seega ei ole kontode kohandamine vajalik.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/275 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/275

---

ARUANNE

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti (eu-LISA) eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/31)

SISSEJUHATUS

| 1. | Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus asuv vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi operatiivjuhtimine (2). |
| --- | --- |

1.

Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus asuv vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi operatiivjuhtimine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine

| 10. | Ilma punktis 8 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Nimetatud süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises ja nende väärtust ajakohastati aasta lõpus (ca6,6 miljonit eurot ülekande tegemise kuupäeval ja 2,1 miljonit eurot 31. detsembril 2014). Need väärtused hõlmavad peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1). |
| --- | --- |

10.

Ilma punktis 8 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Nimetatud süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises ja nende väärtust ajakohastati aasta lõpus (ca6,6 miljonit eurot ülekande tegemise kuupäeval ja 2,1 miljonit eurot 31. detsembril 2014). Need väärtused hõlmavad peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1).

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega kontrollikoja arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega kontrollikoja arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | 6,6 miljonist eurost 2013. aastast 2014. aastasse üle kantud I jaotise (personalikulud) ja II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringutest 1,7 miljonit eurot (26 %) tühistati 2014. aastal, mis näitab, et eelarvelisi vajadusi hinnati 2013. aasta lõpus üle. |
| --- | --- |

12.

6,6 miljonist eurost 2013. aastast 2014. aastasse üle kantud I jaotise (personalikulud) ja II jaotise (halduskulud) kulukohustustega seotud assigneeringutest 1,7 miljonit eurot (26 %) tühistati 2014. aastal, mis näitab, et eelarvelisi vajadusi hinnati 2013. aasta lõpus üle.

| 13. | 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli väga kõrge II jaotises (halduskulud) – 15 miljonit eurot ehk 87 % (2013: 6 miljonit eurot ehk 79 %). Need ülekandmised olid tingitud peamiselt ameti Strasbourg'is asuvate ruumide juurdeehituse ja ümberkohandamisega seotud hangete hilinemisest. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli samuti kõrge III jaotises (halduskulud) – 24,5 miljonit eurot (85 %) (2013: võrdlusandmed puuduvad), mis olid peamiselt seotud IT-süsteemide mitmeaastaste hoolduslepingutega. 2013. aastast üle kantud vahendite tühistamise kõrged määrad ning 2014. aastast 2015. aastasse tehtud ülekandmiste määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet peab kehtestama usaldusväärsed menetlused eelarve kavandamiseks, täitmiseks ja seireks. |
| --- | --- |

13.

2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli väga kõrge II jaotises (halduskulud) – 15 miljonit eurot ehk 87 % (2013: 6 miljonit eurot ehk 79 %). Need ülekandmised olid tingitud peamiselt ameti Strasbourg'is asuvate ruumide juurdeehituse ja ümberkohandamisega seotud hangete hilinemisest. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli samuti kõrge III jaotises (halduskulud) – 24,5 miljonit eurot (85 %) (2013: võrdlusandmed puuduvad), mis olid peamiselt seotud IT-süsteemide mitmeaastaste hoolduslepingutega. 2013. aastast üle kantud vahendite tühistamise kõrged määrad ning 2014. aastast 2015. aastasse tehtud ülekandmiste määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet peab kehtestama usaldusväärsed menetlused eelarve kavandamiseks, täitmiseks ja seireks.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 286, 1.11.2011, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest .

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine








  11. | Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais, ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Süsteemide arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises, nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1). |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine

11.

Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais, ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Süsteemide arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises, nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1).

Ei kohaldata

2013

Aasta lõpu seisuga olid ameti sisekontrollistandardid endiselt väljatöötamisjärgus. Haldusnõukogu kiitis need heaks 2014. aasta juunis.

Lõpetatud

2013

Ameti materiaalne põhivara on kindlustamata (erandiks on Tallinnas paiknevate ruumide mitut riski hõlmav tulekindlustus).

Pooleli

2013

Ameti asutamismääruse kohaselt vastutas komisjon ameti loomise ja toimimise eest kuni selle majandusliku iseseisvumiseni 22. mail 2013. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute andmete migreerimine komisjoni süsteemist ameti omasse oli keeruline protsess, ning komisjoni ja ameti raamatupidamissüsteemide teineteisega vastavusse viimine lõpetati alles 2014. aasta juunis. See mõjutas ka ameti tehtavate maksete kavandamist ja esialgse raamatupidamise aastaaruande koostamist. Ameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohaselt olid eelarve täitmise määrad järgmised:

Ei kohaldata

2013

kulukohustuste assigneeringud 96 % ning maksete assigneeringud 67 %. Tulenevalt asjaolust, et osa ameti aastaeelarvest täitis komisjon, ja sellest, et komisjonil ja ametil on erinev eelarvestruktuur, ei saanud kontrollikoda ameti eelarve täitmist eelarveridade kaupa täpsemalt analüüsida.

Ei kohaldata

2013

Ameti asutamismääruse kohaselt peavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigid maksma osamaksu ameti eelarvesse. Schengeni lepinguga ühinenud riigid kasutasid 2013. aastal küll ameti hallatavaid süsteeme, ent komisjoni peetavad rahastamisealased läbirääkimised alles käisid.

Pooleli

2013

Ameti asukoht on küll Tallinnas (46 täidetud ametikohta), ent põhitegevus toimub Strasbourg’is (79 täidetud ametikohta). Kui kõik töötajad asuksid ühes kohas, suureneks tõenäoliselt juhtimise mõjusus ja väheneksid halduskulud.

Ei kohaldata

(ametist sõltumatutel asjaoludel)

2013

Ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat peakorterilepingut ameti ja asukohariigi Eesti vahel ei ole veel sõlmitud. Auditi tegemise ajal läbirääkimised Eestiga alles käisid.

Lõpetatud

---

II LISA

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (Tallinn)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74, artikli 77 lõike 2 punktid a ja b, artikli 78 lõike 2 punkt e, artikli 79 lõike 2 punkt c, artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ning artikli 88 lõige 2) | Aidata kaasa inimeste vaba liikumise ala loomisele, parandades piiriülest koostööd näiteks järgnevates valdkondades: varjupaigaküsimused, immigratsioon, piirikontroll, õigusalane ja politseikoostöö kriminaalküsimustes. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011) | Vastavalt oma asutamismäärusele (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, ja ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi vastavalt suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatele õigusaktidele, peab amet tagama:






  a) | suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa, turvalise ja pideva toimimise (praegu teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS) ja Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks mõeldud sõrmejälgede võrdlemise süsteem EURODAC); |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74, artikli 77 lõike 2 punktid a ja b, artikli 78 lõike 2 punkt e, artikli 79 lõike 2 punkt c, artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ning artikli 88 lõige 2)

Aidata kaasa inimeste vaba liikumise ala loomisele, parandades piiriülest koostööd näiteks järgnevates valdkondades: varjupaigaküsimused, immigratsioon, piirikontroll, õigusalane ja politseikoostöö kriminaalküsimustes.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011)

Vastavalt oma asutamismäärusele (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, ja ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi vastavalt suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatele õigusaktidele, peab amet tagama:

a)

suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa, turvalise ja pideva toimimise (praegu teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS) ja Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks mõeldud sõrmejälgede võrdlemise süsteem EURODAC);

| b) | suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise; |
| --- | --- |

b)

suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise;

| c) | suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse nõuetekohase kvaliteedi; |
| --- | --- |

c)

suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse nõuetekohase kvaliteedi;

| d) | pideva ja katkematu teenuse; |
| --- | --- |

d)

pideva ja katkematu teenuse;

| e) | kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulise IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava kõrge andmekaitse taseme; |
| --- | --- |

e)

kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulise IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava kõrge andmekaitse taseme;

| f) | kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulist IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava nõuetekohase andmeturbe ja füüsilise julgeoleku taseme, ja |
| --- | --- |

f)

kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulist IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava nõuetekohase andmeturbe ja füüsilise julgeoleku taseme, ja

| g) | nõuetekohase projektijuhtimisstruktuuri kasutamise suuremahuliste IT-süsteemide tõhusaks arendamiseks. |
| --- | --- |

g)

nõuetekohase projektijuhtimisstruktuuri kasutamise suuremahuliste IT-süsteemide tõhusaks arendamiseks.

Juhtimine

| 1. | Haldusnõukogu
  Ameti haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni esindajat; lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigist. Haldusnõukogu peab tagama, amet täidab oma ülesandeid, lisaks nimetab haldusnõukogu ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul vabastab ta ametist. |
| --- | --- |

1.

Ameti haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni esindajat; lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigist. Haldusnõukogu peab tagama, amet täidab oma ülesandeid, lisaks nimetab haldusnõukogu ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul vabastab ta ametist.

| 2. | Tegevdirektor
  Haldusnõukogu nimetab komisjoni korraldatud avaliku konkursi kaudu leitud nõuetekohaste kandidaatide seast ametisse tegevdirektori. Tegevdirektori ülesanne on ameti juhtimine ja esindamine. Tegevdirektor kannab täielikku vastutust ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu nimetab komisjoni korraldatud avaliku konkursi kaudu leitud nõuetekohaste kandidaatide seast ametisse tegevdirektori. Tegevdirektori ülesanne on ameti juhtimine ja esindamine. Tegevdirektor kannab täielikku vastutust ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.

| 3. | Nõuanderühmad: SIS II nõuanderühm, viisainfosüsteemi nõuanderühm ja Eurodaci nõuanderühm
  Nõuanderühmadesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, komisjoni esindaja ning lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigist. Nõuanderühmade ülesanne on jagada haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate suuremahuliste IT-süsteemide kohta ning eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis. |
| --- | --- |

3.

Nõuanderühmadesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, komisjoni esindaja ning lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning EURODACiga seotud meetmetega ühinenud riigist. Nõuanderühmade ülesanne on jagada haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate suuremahuliste IT-süsteemide kohta ning eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis.

| 4. | Välisaudit
  Euroopa Kontrollikoda |
| --- | --- |

4.

Euroopa Kontrollikoda

| 5. | Siseaudit
  Ameti siseauditi üksus
  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus |
| --- | --- |

5.

Ameti siseauditi üksus

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus

| 6. | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon
  Euroopa Parlament nõukogu soovitusel. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

59,38 (61,35) miljonit eurot (kulukohustuste assigneeringud)

64,91 (34,38) miljonit eurot (maksete assigneeringud), millest Euroopa Liidu toetus moodustab 100 % (100 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Kohtade arv ametikohtade loetelus:

| — | 120 (120) ajutist töötajat |
| --- | --- |

—

120 (120) ajutist töötajat

| — | 8 (6) lepingulist töötajat |
| --- | --- |

—

8 (6) lepingulist töötajat

| — | 6 (6) lähetatud riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

6 (6) lähetatud riiklikku eksperti

Täidetud ametikohad:

| — | 119 (120) ajutist töötajat |
| --- | --- |

—

119 (120) ajutist töötajat

| — | 5 (5) lepingulist töötajat |
| --- | --- |

—

5 (5) lepingulist töötajat

| — | 5 (3) lähetatud riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

5 (3) lähetatud riiklikku eksperti

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

2014. aasta tooted ja teenused:

| — | Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi operatiivjuhtimine ja edasiarendamine; |
| --- | --- |

—

Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi operatiivjuhtimine ja edasiarendamine;

| — | esimese astme tehniline tugi kõigi ameti hallatavate süsteemide kasutajatele; |
| --- | --- |

—

esimese astme tehniline tugi kõigi ameti hallatavate süsteemide kasutajatele;

| — | ameti hallatavate süsteemide asjakohaste teenustaseme kokkulepete järelevalve ja arendamine; |
| --- | --- |

—

ameti hallatavate süsteemide asjakohaste teenustaseme kokkulepete järelevalve ja arendamine;

| — | liikmesriikide ja SIS II, EURODAC ja VIS (sTESTA võrk) kommunikatsiooniinfrastruktuuri teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine, turvalisus ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja SIS II, EURODAC ja VIS (sTESTA võrk) kommunikatsiooniinfrastruktuuri teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine, turvalisus ja järelevalve;

| — | osalemine uute süsteemide kavandamise, väljatöötamise ja rakendamise ettevalmistusprotsessides; |
| --- | --- |

—

osalemine uute süsteemide kavandamise, väljatöötamise ja rakendamise ettevalmistusprotsessides;

| — | vastavalt õigusaktidele nõutud süsteemide toimimise alase statistika ja teabe õigeaegne ja täpne esitamine; |
| --- | --- |

—

vastavalt õigusaktidele nõutud süsteemide toimimise alase statistika ja teabe õigeaegne ja täpne esitamine;

| — | asutamismääruses sätestatud ja ameti hallatavaid süsteeme reguleerivates õigusaktides nõutud kõigi aruandluskohustuste täitmine; |
| --- | --- |

—

asutamismääruses sätestatud ja ameti hallatavaid süsteeme reguleerivates õigusaktides nõutud kõigi aruandluskohustuste täitmine;

| — | SIS II, VIS, EURODAC ja teiste suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimist ja arendamist puudutavate asjakohaste uute tehnoloogiate ja lahenduste seire; |
| --- | --- |

—

SIS II, VIS, EURODAC ja teiste suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimist ja arendamist puudutavate asjakohaste uute tehnoloogiate ja lahenduste seire;

| — | ameti hallatavaid süsteeme käsitlevate individuaalsete koolituskavade pakkumine liikmesriikide ametiasutustele; |
| --- | --- |

—

ameti hallatavaid süsteeme käsitlevate individuaalsete koolituskavade pakkumine liikmesriikide ametiasutustele;

| — | kübervaldkonnas varajaste hoiatuste vahetamiseks, parimate tavade jagamiseks ja infoturbeintsidentide haldamiseks liikmesriikide julgeolekuekspertide mitteametliku võrgustiku loomine. |
| --- | --- |

—

kübervaldkonnas varajaste hoiatuste vahetamiseks, parimate tavade jagamiseks ja infoturbeintsidentide haldamiseks liikmesriikide julgeolekuekspertide mitteametliku võrgustiku loomine.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 10. | Amet võtab kontrollikoja välja toodud olukorra teadmiseks. Prognooside kohaselt on 31. detsembril 2015 üle kantud varade arvestuslik netoväärtus vähem kui 2 00  000 eurot. |
| --- | --- |

10.

Amet võtab kontrollikoja välja toodud olukorra teadmiseks. Prognooside kohaselt on 31. detsembril 2015 üle kantud varade arvestuslik netoväärtus vähem kui 2 00  000 eurot.

| 12. | Amet nõustub tähelepanekuga. Pärast finantssõltumatuse saavutamist 2013. aastal kanti mitu kulukohustust halduskulude jaoks rände ja siseasjade peadirektoraadilt ametile. Neid kulukohustusi toetav tegevusloogika ei vastanud täielikult ameti uuele korralduslikule/logistilisele ülesehitusele. Lisaks ei olnud amet ülekandmise otsuse ajaks ikka veel täitnud kõiki ametikohti, mistõttu eelarve haldamise suutlikkus oli mõnes valdkonnas piiratud.
  Amet on vahepeal märkimisväärselt parandanud oma suutlikkust jälgida ja teha ülekandmisi. Prognooside kohaselt väheneb tühistamiste maht ja protsent 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga. |
| --- | --- |

12.

Amet nõustub tähelepanekuga. Pärast finantssõltumatuse saavutamist 2013. aastal kanti mitu kulukohustust halduskulude jaoks rände ja siseasjade peadirektoraadilt ametile. Neid kulukohustusi toetav tegevusloogika ei vastanud täielikult ameti uuele korralduslikule/logistilisele ülesehitusele. Lisaks ei olnud amet ülekandmise otsuse ajaks ikka veel täitnud kõiki ametikohti, mistõttu eelarve haldamise suutlikkus oli mõnes valdkonnas piiratud.

Amet on vahepeal märkimisväärselt parandanud oma suutlikkust jälgida ja teha ülekandmisi. Prognooside kohaselt väheneb tühistamiste maht ja protsent 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga.

| 13. | Amet mõistab täpse eelarvekavandamise tähtsust ja on võtnud meetmed, et parandada oma suutlikkust kavandada, jälgida ja rakendada olemasolevaid assigneeringuid. Operatiiv- ja haldusülesannete parem koordineerimine, tõhusa sisekontrolli kavandamise jätkamine ning ameti kogemuse ja oskusteabe järkjärguline suurenemine pärast finantssõltumatuse saavutamist 2013. aastal annavad ootuste kohaselt kõik oma panuse eelarve täitmise tsükli kontrolli parandamisse. Lisaks sellele võetakse konkreetsed korralduslikud meetmed, sh määratakse vastutus eelarveridade eest operatiivkontrolli tasandil, asutatakse eelarveametniku ametikoht, koostatakse korrapäraselt eelarve täitmise aruandeid, selleks et paremini juhtida eelarve kontrolli ja järelevalvet.
  Amet järgis hoolikalt finantsmääruse ülekandeid käsitlevaid sätteid ning automaatsed ja mitteautomaatsed ülekanded jäid kohaldatavate aastasuse eeskirjade raamesse.
  Mitteautomaatsed ülekandmised Strasbourgi keskusele kiideti haldusnõukogus heaks vastavalt ameti nõuetekohaselt põhjendatud ettepanekule, mis on kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.
  Ülekantud kulukohustuste mahu hindamisel tuleb rõhutada III jaotise assigneeringute diferentseeritud olemust. Juba 2013. aastal, mil saavutati finantssõltumatus, kanti C8 kulukohustused summas 40 miljonit eurot, rände ja siseasjade peadirektoraadilt ametile. Samal ajal nähakse 2014., 2015. ja esialgsete näitajate kohaselt ka 2016. aasta eelarvetes ette kulukohustuste ja maksete assigneeringute võrdsustamine ameti eelarves. See raskendab C8 kulukohustuste mahu vähendamist, mis kanti III jaotises edasi järgmistele aastatele. |
| --- | --- |

13.

Amet mõistab täpse eelarvekavandamise tähtsust ja on võtnud meetmed, et parandada oma suutlikkust kavandada, jälgida ja rakendada olemasolevaid assigneeringuid. Operatiiv- ja haldusülesannete parem koordineerimine, tõhusa sisekontrolli kavandamise jätkamine ning ameti kogemuse ja oskusteabe järkjärguline suurenemine pärast finantssõltumatuse saavutamist 2013. aastal annavad ootuste kohaselt kõik oma panuse eelarve täitmise tsükli kontrolli parandamisse. Lisaks sellele võetakse konkreetsed korralduslikud meetmed, sh määratakse vastutus eelarveridade eest operatiivkontrolli tasandil, asutatakse eelarveametniku ametikoht, koostatakse korrapäraselt eelarve täitmise aruandeid, selleks et paremini juhtida eelarve kontrolli ja järelevalvet.

Amet järgis hoolikalt finantsmääruse ülekandeid käsitlevaid sätteid ning automaatsed ja mitteautomaatsed ülekanded jäid kohaldatavate aastasuse eeskirjade raamesse.

Mitteautomaatsed ülekandmised Strasbourgi keskusele kiideti haldusnõukogus heaks vastavalt ameti nõuetekohaselt põhjendatud ettepanekule, mis on kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

Ülekantud kulukohustuste mahu hindamisel tuleb rõhutada III jaotise assigneeringute diferentseeritud olemust. Juba 2013. aastal, mil saavutati finantssõltumatus, kanti C8 kulukohustused summas 40 miljonit eurot, rände ja siseasjade peadirektoraadilt ametile. Samal ajal nähakse 2014., 2015. ja esialgsete näitajate kohaselt ka 2016. aasta eelarvetes ette kulukohustuste ja maksete assigneeringute võrdsustamine ameti eelarves. See raskendab C8 kulukohustuste mahu vähendamist, mis kanti III jaotises edasi järgmistele aastatele.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/284 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/284

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2015/C 409/32)

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur” või „EU-OSHA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur” või „EU-OSHA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (2013. aastal samuti 99 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 4 43  412 eurot ehk 34 % (2013. aastal 6 01  426 eurot ehk 30 %). |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (2013. aastal samuti 99 %). 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 4 43  412 eurot ehk 34 % (2013. aastal 6 01  426 eurot ehk 30 %).

| 12. | Summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul (agentuur kolis uutesse ruumidesse) ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega ja audititeenuste kuludega. |
| --- | --- |

12.

Summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul (agentuur kolis uutesse ruumidesse) ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega ja audititeenuste kuludega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | 2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 26st sel ajal töötanud ametnikust ühele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 5  300 eurot vähem. Agentuur teeb täiendava palgamakse esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

13.

2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 26st sel ajal töötanud ametnikust ühele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 5  300 eurot vähem. Agentuur teeb täiendava palgamakse esimesel võimalusel.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (2012. aastal 95 %). 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 6 01  426 eurot (30 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 93  549 eurot (46 %). | Ei kohaldata |
| 2013 | II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul, sest agentuur kolib uutesse ruumidesse, ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega. III jaotises oli kavandatud ülekandmiste suur osakaal põhjustatud 2013. aastal käivitatud suurprojektide (nagu Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav küsitlus (ESENER-2)) mitmeaastasest iseloomust. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (2012. aastal 95 %). 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 6 01  426 eurot (30 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 93  549 eurot (46 %).

Ei kohaldata

2013

II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul, sest agentuur kolib uutesse ruumidesse, ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega. III jaotises oli kavandatud ülekandmiste suur osakaal põhjustatud 2013. aastal käivitatud suurprojektide (nagu Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav küsitlus (ESENER-2)) mitmeaastasest iseloomust.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153) | Artikkel 151

  Liit ja liikmesriigid [–-]võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

  Artikkel 153

  Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153)

Artikkel 151

Liit ja liikmesriigid [–-]võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

Artikkel 153

Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust;

| b) | töötingimused;
  [–-] |
| --- | --- |

b)

töötingimused;

[–-]

| e) | töötajate teavitamine ja ärakuulamine;
  [–-] |
| --- | --- |

e)

töötajate teavitamine ja ärakuulamine;

[–-]

| h) | tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist; |
| --- | --- |

h)

tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist;

| i) | meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

i)

meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| j) | sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine.
  [–-]. |
| --- | --- |

j)

sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine.

[–-].

Agentuuri pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94)

Eesmärgid

Kuna vastavalt aluslepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda liidu asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas (artikkel 2).

Ülesanded

| — | Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta. |
| --- | --- |

—

Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta.

| — | Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. |
| --- | --- |

—

Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas.

| — | Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta.

| — | Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele.

| — | Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

Juhtimine

Juhatus

| — | Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige. |
| --- | --- |

—

Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige.

| — | Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kolm komisjoni esindajat.

| — | Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast. |
| --- | --- |

—

Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Juhatuse büroo

| — | Eesistuja ja kolm ase-eesistujat. |
| --- | --- |

—

Eesistuja ja kolm ase-eesistujat.

| — | Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast. |
| --- | --- |

—

Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast.

| — | Üks liige igast rühmast ja komisjonist. |
| --- | --- |

—

Üks liige igast rühmast ja komisjonist.

Direktor

Direktori nimetab juhatuse büroo komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Komiteed

Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

17,3 (17,5) miljonit eurot, sealhulgas:

| — | liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 84,1 % (86,3 %) |
| --- | --- |

—

liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 84,1 % (86,3 %)

| — | muu liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 11,6 % (9,4 %) |
| --- | --- |

—

muu liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 11,6 % (9,4 %)

| — | muu liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 2,6 % (3,2 %) |
| --- | --- |

—

muu liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 2,6 % (3,2 %)

| — | muu liidu toetus arengu ja koostöö peadirektoraadilt: 1,1 % (-.- %) |
| --- | --- |

—

muu liidu toetus arengu ja koostöö peadirektoraadilt: 1,1 % (-.- %)

| — | muu: 0,6 % (1,0 %) |
| --- | --- |

—

muu: 0,6 % (1,0 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

43 (44) ametikohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 40 (42)

Muu personal:

| — | lähetatud riiklikud eksperdid 0 (0) |
| --- | --- |

—

lähetatud riiklikud eksperdid 0 (0)

| — | lepingulised töötajad: 24 (25 – ühele nendest makstakse sihtotstarbelistest vahenditest) |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 24 (25 – ühele nendest makstakse sihtotstarbelistest vahenditest)

| — | kohalikud töötajad: 1 (1) |
| --- | --- |

—

kohalikud töötajad: 1 (1)

Personal kokku: 65 (67)

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus: 46 (48) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 46 (48)

| — | haldusülesanded: 10 (10) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 10 (10)

| — | mitmesugused ülesanded: 9 (9) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 9 (9)

2014. aasta tooted ja teenused

(Teabe kogumine ja analüüs)

1. prioriteetne valdkond: muutuste ettenägemine

1.1. tegevus: keskkonnasõbralike töökohtade tööohutust ja -tervishoidu mõjutavate uute tehnoloogiatega seotud uute ja tekkivate riskide hinnang

Juulis 2014 avaldati kokkuvõttev aruanne elektrisektori sotsiaaldialoogi komiteega Brüsselis märtsis korraldatud visioonitöötoa kohta.

Teise töötoa korraldamine transpordisektori jaoks on endiselt arutamisel tööhõive peadirektoraadi üksusega B.1 (2015).

1.2. tegevus: ulatuslik visioon

Septembris tutvustatud ettevalmistava uuringu alusel täpsustatakse 2015. aastal algav teine suuremahuline visiooniprojekt. Oktoobris avaldati aruanne tekkivatest riskidest tervishoiusektoris.

Projekt, mis käsitleb edufaktoreid visiooniuuringute leidude kasutamist poliitikakujundamisel, on 2015. aastast lükatud edasi 2016. aastasse.

2. prioriteetne valdkond: faktid ja arvud

2.1. tegevus: Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav küsitlus (ESENER)

ESENER-2ga seotud kohapealne töö viidi lõpule kõigis 36 riigis ning lõplik andmekogum sai valmis. Tehnilised aruanded – metoodikaalane ja kohapealne töö, lõplik kodeerimine, andmete kaalumine toimetamine ja puhastamine, ning kvaliteedikontroll tehakse 2015. aasta alguses.

Esimesed leiud avaldatakse veebruaris 2015, millele järgneb ülevaatearuanne ning kokkuvõttev aruanne (tõlgitakse) 2015. aasta teises kvartalis.

2.2. tegevus: töötervishoiu ja tööohutuse ülevaade „Vanemaealised töötajad”

Vastavalt delegeerimislepingule saadi mais Euroopa Komisjonilt viimane ettemakse.

Teine vahemakse tehti pärast järgmiste ülevaadete saamist: töötervishoid ja tööohutus ning vananev tööjõud; OiRA alamoodul arendajatele (lõplik) ning ülevaade olemasolevatest vahenditest (lõplik), riigiaruanne, rehabilitatsiooniprogrammi juhtumiuuringud, töökohaga seotud juhtumiuuringud, esialgne analüüsikava.

Diskussioonitöötoad valitud liikmesriikide vahendajatega (Soome, Taani, Madalmaad, Belgia, Prantsusmaa, Austria, Saksamaa, Poola, Kreeka ja Ühendkuningriik) nende seisukohtade ja kogemustega tutvumiseks toimusid juulis riiklike teabekeskuste osalusel.

Riigiaruannete projektid saadeti tutvumiseks kommenteerimiseks riiklikele teabekeskustele.

Esialgseid projektitulemusi esitleti mitmesugustel üritustel.

Alustati projekti HWC 2016-17 ühendamise kavandamist, sh veebiandmete visualiseerimist.

2.3. tegevus: töötervishoiu ja tööohutuse ülevaade: mikro-ja väikeettevõtted

Toimus projekti avakoosolek ning kirjutati alla 1. tööpaketi lepingule.

Tööpakett hõlmab nende töötervishoiu ja tööohutuse alaste kättesaadavate andmete analüüsi, mis on seotud mikro- ja väikeettevõtetega ELis.

2.4. tegevus: töötervishoiu ja tööohutuse ülevaade: tööga seotud haigused

Jaanuaris toimus töötuba töökohal esinevatest ohtudest viljakusele, selle kokkuvõte avaldati veebis mais. Esimesi tulemusi arutati teabekeskustega veebruaris ning vältimis- ja uurimistegevuse nõuanderühmaga märtsis.

Aruanne töökohal esinevate ohtude kohta viljakusele on läbivaatamisel, et lisada sinna hiljuti poliitikas tehtud muudatused ning töötubade leiud.

Aruannet tööga seotud vähist ja selle kokkuvõtet esitleti 2014. aastal.

Töötuba haiguse põhjustatava koormuse teemal peeti oktoobris, kokkuvõte avaldati veebis mais.

2.5. tegevus: töötervishoiu ja tööohutuse ülevaade töötervishoiu ja tööohutuse kulud ja kasu

Juunis 2014 toimus ekspertide kohtumine (kokkuvõte avaldatud veebis) puuduliku töötervishoiu ja tööohutuse kulude modelleerimise alal, mis andis kasulikke näpunäiteid projekti edasiseks arendamiseks ja mille alusel tehti ringi ajakava: projektikonkurss põhjaliku tööohutuse ja töötervishoiu ülevaatearuande koostamiseks avaldatakse 2015. aasta alguses ning 2014. aasta lõpuks kavandatud teostatavusuuring tühistati.

Aruannet „The business case for safety and health: Cost–benefit analyses of interventions in small and medium-sized enterprises” esitleti septembris.

Beneluxi riikide teaduskeskustega korraldati konverents „Investing in OSH – how benefits beat the costs” koostöös Hollandi sotsiaal- ja tööhõiveministeeriumi, EU-OSHA ja TNOga (kokkuvõte avaldatud veebis).

3. prioriteetne valdkond Töötervishoiu ja tööohutuse haldamise vahendid

3.1. tegevus: veebipõhine interaktiivne riskihindamissüsteem (OiRA)

2014. aastal avaldatud OiRa töövahendid: 42 (enne aasta lõppu lisandub neid eeldatavasti veel), mis ületas eesmärgi (35). Sõlmiti 5 lepingut ja korraldati 15 üritust.

Kohandada on vaja kaheksa madala maksumusega lepingut ning tõlkida olemasolevad OiRa töövahendid teistesse keeltesse/riiklikusse konteksti (veel kuus lepingut enne aasta lõppu), et edendada OiRa töövahendite arendamist riiklikul tasandil. Üksikasjalikum teave OiRA edusammudest aadressil: http://www.oiraproject.eu/Resources.

3.2. tegevus: töötervishoiu ja tööohutuse alaste lahenduste rakendamise vahend

Ennetamise ja uurimistegevuse nõuanderühma (PRAG) kohtumistel märtsis ja oktoobris peeti esimesed arutelud teostatavusuuringu tegemise kohta (töötervishoiu ja tööohutuse praktiliste veebivahendite uurimine).

Oktoobris peeti Pariisis selleteemaline seminar, kus osalesid peamised sidusrühmad. Agentuur töötab ka EU-OSHA veebilehele lisatava uue jaotise „Elektroonilised vahendid” kallal.

4. prioriteetne valdkond: teadlikkuse tõstmine

4.1. tegevus: 2012–2013 tervisliku töökoha kampaania, riskide ennetamine koostöö abil

2012–2013 tervisliku töökoha kampaania „Riskide ennetamine koostöö abil” sai läbi. Selle käigus toimus rekordiline arv teadlikkust tõstvaid algatusi Euroopa ja liikmesriikide tasandil (nii meediapartneritega kui ametlikke kampaaniaid).

2013. aasta lõpus telliti tööhõiveuuringute instituudilt järelhindamine 2012–2013 tervisliku töökoha kampaaniale „Riskide ennetamine koostöö abil”. Lõpparuanne avaldati oktoobris 2014 ning see hõlmab nii kvantitatiivseid kui kvalitatiivseid andmeid, mis pärinevad dokumentaalsest hindamisest, veebiuuringutest, töörühmadelt ning intervjuudest teabekeskuste, kampaaniapartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega.

Augustis 2014. sõlmiti leping aruandeks „Review of successful OSH benchmarking initiatives” ning töö algas võrdlusalaste algatuste uuringuga kampaaniapartnerite seas.

4.2. tegevus: tervisliku töökoha kampaania perioodil 2014–2015 „Tervislik töökoht hoiab stressi ohjes”

Tervisliku töökoha kampaania perioodil 2014–2015 „Tervislik töökoht hoiab stressi ohjes” käivitati 7. aprillil ja selle algatajad on ELi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kaasatuse volinik László Andor, Kreeka töö-, sotsiaalhoolekande- ja sotsiaalkindlustuse aseminister Vasilis Kegkeroglou ning EU-OSHA direktor Christa Sedlatschek. Samal päeval käivitati ka kampaania veebileht, mille vahendid ja ressursid on saadaval 25 keeles.

Edukalt viidi ellu 2014. aasta ELi kampaaniate toetamise programm (ECAP), mis annab riiklike teabekeskuste võrgule rahalist ja logistilist toetust kampaaniategevuse läbiviimiseks riiklikul tasandil. Aasta kestel tellisid teabekeskused kokku 22 riikliku partnerluse alast kohtumist, 61 sidusrühmade seminari, 15 pressikonverentsi, 18 pressiteadet, 5 ajakirjanike ümarlauda, 4 sissehelistamisega raadiosaadet ning 6 professionaalset seisukohavõttu. Kampaaniamaterjalidest jagati välja 88  720 kampaaniatoodet, 4 76  125 publikatsiooni 25 keeles, 62 kampaaniastendi, 15 näituse komplekti. Kampaania parimatest hetkedest anti välja DVD „Napo in...When stress strikes”.

Kampaaniatoodetele ja -trükistele lisaks avaldati juunikuus veebis ka kirjanduse ülevaade „Calculating the cost of work-related stress and psychosocial risks”, milles käsitleti psühhosotsiaalseid riske ühiskonna, organisatsiooni ja üksikisiku tasandil. Üks peamisi kampaania jaoks valminud tooteid oli elektrooniline juhend stressi ja psühhosotsiaalsete riskidega toimetulekuks. Juhend tehti kättesaadavaks 30 riigi jaoks ning selle eesmärk on motiveerida VKEde juhte viima läbi psühhosotsiaalsete riskide juhtimist olemasolevate riiklike vahendite abil. Lisaks avaldati EU-OSHA ja Eurofoundi ühine aruanne psühhosotsiaalsete riskide kohta, mida esitleti ekspertide seminaril 16. ja 17. oktoobril 2014.

2014–2015 tervisliku töökoha ametliku kampaaniapartnerluse abil õnnestus saada enam kui 100 ametlikku kampaaniapartnerit, sh tööandjate ja töötajate organisatsioonid, rahvusvahelised ettevõtted ja organisatsioonid, milles on esindatud paljud töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna ametid. Varem ei ole tervisliku töökoha kampaania nii palju toetajaid saanud. Lisaks osalevad 2014–2015 tervisliku töökoha kampaanias on nüüd ka 29 meediapartnerit 14 riigist.

Euroopa hea tava võistlus käivitati 15. aprillil. Valmis hea tava auhinna reklaamipakett, et toetada teabekeskusi ja hea tava jagamisest huvitatud organisatsioone nii riiklikul kui Euroopa tasandil.

Kampaaniat tutvustati ka ELi konverentsil „Occupational safety and health – OSH policy in the future” Ateenas 16. ja 17. juunil 2014 osana Kreeka eesistumise programmist.

2014. aastal toetas kampaaniat esmakordselt integreeritud sotsiaalmeedia kampaania, mis kaasas eri publikut kampaaniatoodete abil, mis olid välja töötatud spetsiaalselt sotsiaalmeedia jaoks (nagu infograafika ja videod).

4.3. tegevus: 2016–2017 tervisliku töökoha kampaania

Lepiti kokku kampaania ulatuses ja eesmärkides. Eesmärgid on järgmised:

| — | edendada jätkusuutlikku töötamist ning tervena vananemist algusest peale ning rõhutada ennetustöö olulisust kogu tööelu kestel; |
| --- | --- |

—

edendada jätkusuutlikku töötamist ning tervena vananemist algusest peale ning rõhutada ennetustöö olulisust kogu tööelu kestel;

| — | abistada tööandjaid ja töötajaid (sh mikroettevõtted), pakkudes neile teavet ja vahendeid töötervishoiu ja tööohutuse edendamiseks vananevat tööjõudu silmas pidades; |
| --- | --- |

—

abistada tööandjaid ja töötajaid (sh mikroettevõtted), pakkudes neile teavet ja vahendeid töötervishoiu ja tööohutuse edendamiseks vananevat tööjõudu silmas pidades;

| — | hõlbustada selle valdkonna teabevahetust ning hea tava jagamist. |
| --- | --- |

—

hõlbustada selle valdkonna teabevahetust ning hea tava jagamist.

Kampaaniastrateegia sai valmis aasta lõpuks.

Projektikonkurss elektrooniliste suuniste koostamiseks käivitati septembris ning töö alustamine on kavandatud 2015. aasta algusesse.

4.4. tegevus: teadlikkuse tõstmisega seotud tegevused

23 teabekeskust vastas 2014. aasta teadlikkuse tõstmise teenustepaketi pakkumisele. Teadlikkuse tõstmisega seotud tegevused hõlmasid järgmist: 14 filmiesitlust ja debatti, 13 töötervishoiu ja -ohutusealast fotonäitust ning õpetajatele mõeldud Napo veebiõppe materjalide levitamine kahes riigis. Lisaks valmis 12 Napo kostüümi, mis jagati laiali teadlikkuse tõstmisega seotud tegevuste raames.

Napo konsortsium alustas uue filmi väljatöötamist elektriga seotud riskidest töötervishoiule ja -ohutusele. Telliti õpetajatele mõeldud Napo meetme välishindamine, mille vahearuanne saadi novembris. Aprillis jagati laiali üle 20  000 DVD „Napo in....no laughing matter” riiklikele tööinspektsioonidele enam kui 20 liikmesriigis, et toetada kõrgemate tööinspektorite komitee (SLIC) kampaaniat libisemise ja kukkumise ennetamiseks. Huvitatud teabekeskustele koostati, tõlgiti ja jagati Napo teabelehe ajakohastatud versioon.

Aprillis käivitati 2014. aasta tervislike töökohtade teemaliste filmide konkurss DOK Leipzigiga, tööde esitamistähtaeg on 10. juuli. Auhinnale esitati kaheksa filmi Prantsusmaalt, Saksamaalt, Poolast ja Hispaaniast. Võitja (film „Harvest”) kuulutati väja auhinnatseremoonial 1. novembril. 2013. aasta võidufilmi „C(us)todians” subtitreerimine 13 ELi keelde viidi lõpule ning film edastati teabekeskustele juuli lõpuks.

Euroopa päeval (9. mai) püstitati Bilbao tänavale telk, et reklaamida Europe Direct Bizkaia (Euroopa Komisjon), Euroopa Liidu ja EU-OSHA panust kodanike heaks. EU-OSHA osalemine näitusmessil (mis oli seotud töötervishoiu ja -ohutuse alase ülemaailmse kongressiga Frankfurdis) 25.–28. augustini oli edukas. Stendil kajastati OSHwiki veebilehe ametlikku käivitamist, tervislike töökohtade stressiga toimetuleku kampaaniat ning OiRAt.

5. prioriteetne valdkond: võrkude loomise alane oskusteave

5.1. tegevus: OSHwiki

PEROSHi liikmed kutsusid kokku OSHwiki veebilehe teaduskomitee esimese koosoleku, et panna paika, kuidas OSHwiki saab teenida teadusringkondade huve ning arutada, kuidas anda EU-OSHA-le suuniseid strateegilistes küsimustes ja otsida potentsiaalseid autoreid ja lugejaid (koosolek toimus juunis).

OSHwiki kommunikatsioonikava koostamine viidi lõpule, beetaversioon käivitati mais. Uudiseid edastati OSHmaili, Twitteri ja Linkedini kaudu ning vastavad e-kirjad saadeti olemasolevatele akrediteeritud autoritele, teabekeskustele, nõuanderühmadele ning juhatusele.

OSHwiki veebileht käivitati ametlikult augustis 2014 Saksamaal, Frankfurdis peetud XX tööohutuse ja -tervishoiu maailmakongressil ning sel on nüüdseks üle saja akrediteeritud autori.

5.2. tegevus: muu võrkude loomise alase oskusteabega seotud tegevus

Õigusakte käsitlev osa: peamiselt õigusaktide veebilehe ettevalmistamine üleminekuks uuele ametlikule EU-OSHA veebisaidile (kontroll ja ajakohastamine).

Ajakohastati riiklikke strateegiaid käsitlev teave OSHwiki artiklites (seda ajakohastatakse jätkuvalt teabekeskuste edastatud info alusel).

Teadusuuringute prioriteedid: 2013. aastal avaldatud aruande põhjal koostati seisukohti selgitavad dokumendid ning lühike prioriteetide nimekiri, et mõjutada Horisont 2020 tööprogrammi ning projektikonkursside sisu. Novembris toimub Brüsselis seminar, kus arutatakse seisukohti selgitavaid dokumente ja nimekirja. Seminaril osalevad suuremate töötervishoiu ja-ohutuse uurimisinstituutide ja rahastamisasutuste direktorid ja teadusdirektorid ning Euroopa Komisjoni esindajad.

6. prioriteetne valdkond: võrkude loomine ja organisatsiooni kommunikatsioon

6.1. tegevus: strateegiliste võrgustike loomine

Arendati edasi agentuuri strateegilisi võrgustikke, eelkõige kolmepoolse juhtimise (juhatus ja büroo), nõuanderühmade ja Euroopa võrgustikke.

6.2. tegevus: rakendusvõrgustikud

Jätkati koostööd agentuuri rahvusvaheliste partnerite ja teabekeskuste võrgustikega, sh võrgustike loomise edendamine liikmesriigi tasandil.

Tegevus on jätkuvalt suunatud koostöö tagamisele sotsiaalpartneritega liikmesriigi tasandil. Rahvusvahelisel tasandil ja kooskõlas komisjoni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku (aastateks 2014–2020) teemalise teatisega töötab EU-OSHA parema koordineerimise ja koostöö edendamise kallal mitteliikmesriikides ning rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides.

Arendati edasi ka teabeedastuspartnerlusi.

6.3. tegevus: Organisatsiooni kommunikatsioon

Vastavalt agentuuri 2014. aasta veebistrateegiale avaldati EU-OSHA ametliku veebisaidi ettevalmistamise raames veebisait septembri lõpus esmalt asutusesiseselt. Uus veebisait käivitatakse 2015. aasta esimeses pooles.

Veebialased arengud alates 2014. aasta algusest hõlmasid ka 2014–2015 tervisliku töökoha kampaania veebisaidi käivitamist 7. aprillil ning OiRa veebisaidi ümberkujundamist. Valmis mitu uut veebisaidi osa, mitmed osad ka uuendati.

Agentuuri ametliku reklaamistrateegia raames on agentuur alates 2014.–2015. aasta tervisliku töökoha kampaaniast kasutanud aktiivselt ka sotsiaalmeediat. Agentuuri YouTube’i kontol on nüüdseks üle 1  000 tellija (288 juunis 2013) ning seda on vaadatud 3 12  842 korda (35  000 juunis 2013). Agentuuri Facebooki lehe populaarsus kasvab pidevalt, oktoobri lõpu seisuga jälgis seda 16  500 inimest (1  654 juunis 2013). Agentuuri Twitteri konto on üha populaarsem, sellel on 10  840 jälgijat (7  179 jälgijat juunis 2013). Ühtlasi on agentuuril 4  797 LinkedIni jälgijat – juunis 2013 oli neid 2  766. Agentuuri blogis on alates jaanuarist avaldatud 11 postitust. OSHmaili tellijate arv suureneb pidevalt. Hetkel on neid 67  000.

Agentuuri ametlike väljaannete strateegia raames töötati välja uue EU-OSHA hoone kujundus, avaldati 2013. aasta aastaaruanne ja selle kokkvõte. Aastaaruande ja selle kokkuvõtte avaldamise raames koostati lisaks 5 infograafikast koosnev komplekt, mis tõlgiti kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse. Viidi lõpule uue EU-OSHA ametliku brošüüri koostamine ja tõlkimine. Avaldati ametlik video, mis tutvustas mitmeaastast strateegilist programmi (25 keeles) ning lisaks video stressiteemaliste elektrooniliste juhiste avaldamise raames.

Koostati ja avaldati mitmed 2014. aasta juhtimiskava aruanded, kokkuvõtted ja kirjanduse ülevaated, muu hulgas: „Research guides design of the 2014 ESENER survey”, „OSH in the Hairdressing sector”, „Priorities for OSH Research in Europe 2013-2020”, „Estimating the costs of accidents and ill-health at work”, „E-fact and Checklist OSH in the wind energy sector”, „Calculating costs related to stress and psychosocial risks at work”, „Scoping study for a foresight on new and emerging risks and challenges” ning „Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention” (koos Eurofoundiga).

Lisaks koostati ja jagati laiali 2014.–2015. aasta tervisliku töökoha kampaania materjalid (suunised, teabeleht, plakatialused ja reklaamkingitused) Kampaania käivitamise toetamiseks koostati kolm infograafikat ning video ja Euroopa päeva jaoks koostati teabeleht.

Pressitalitus avaldas 13 uut pressiteadet ning vastas enam kui 90 meediateabetaotlusele/intervjuule. Direktor osales mitmel pressikonverentsil/meediakohtumisel, mis oldi seotud tähtsamate sündmustega, nagu ELi Parlamendi presidendi visiit, agentuuri hoone avamine ning OSHwiki veebilehe käivitamine Frankfurdis. Salvestatud on üle 1  300 veebiülesvõtte ning enam kui 5  800 sotsiaalmeedia postitust.

6.4. tegevus: ettevalmistavad meetmed Lääne-Balkani riikidele ja Türgile

Lääne-Balkani riike ja Türgit hõlmav programm lõppes 2014. aasta novembris. Programmi raames võeti meetmeid, mis toetasid nende riikide aktiivset osalust agentuuri võrgustikes.

10. detsembril 2014 kirjutati alla komisjoni rakendusotsusele, millega võeti vastu mitut riiki hõlmav tegevusprogramm aastaks 2014 (C(2014)9407 lõplik), mille alusel EU-OSHA saab otsetoetusena 4 10  000 eurot meetmeteks IPA II rahastamisvahendist toetust saavates riikides.

Otsusest tulenevalt kirjutab EU-OSHA lepingule komisjoniga alla 2015. aasta esimeses kvartalis. Kui leping on allkirjastatud, jätkab EU-OSHA oma tööd selles piirkonnas. Lepingu eeldatav kestus on 24 kuud.

6.5. tegevus: ettevalmistavad meetmed Euroopa naabruspoliitika riikide koostööks EU-OSHAga

Euroopa naabruspoliitikas osalevatele riikidele mõeldud programm algatati 2014. aastal, et arendada osalevate riikide töötervishoiu ja tööohutuse alaseid meetmeid ja võrgustikke. Kaheaastase lepingu algetapis rajab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur toetust saavates riikides kesksed kontaktpunktid ning viib ellu need meetmed, mille toetust saavad riigid on märkinud prioriteetseteks.

Organisatsiooni juhtimine

2015. aasta tegevuste kavandamine, eelkõige 2015. aasta juhtimiskava. Tegevustest aru andmine ja nende hindamine

Organisatsiooni juhtimine, sh tegevuse järjepidevus, andmekaitse, riskijuhtimine, õigusabi ja sisekontroll.

Haldustugi

Peamised saavutused 2014. aastal on:

| — | asukohalepingu allakirjutamine Hispaania Kuningriigiga 31. märtsil 2014; |
| --- | --- |

—

asukohalepingu allakirjutamine Hispaania Kuningriigiga 31. märtsil 2014;

| — | EU-OSHA finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade vastuvõtmine; |
| --- | --- |

—

EU-OSHA finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade vastuvõtmine;

| — | personalieeskirjade ja nende rakenduseeskirjade vastuvõtmine; |
| --- | --- |

—

personalieeskirjade ja nende rakenduseeskirjade vastuvõtmine;

| — | tegevuspõhise eelarvestamise (ABB) rakendamine. |
| --- | --- |

—

tegevuspõhise eelarvestamise (ABB) rakendamine.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUS

| 11–12. | Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse seoses kavandatud ülekandmiste määraga II jaotises. |
| --- | --- |

11–12.

Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse seoses kavandatud ülekandmiste määraga II jaotises.

| 13. | Agentuur nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. Pärast vajalikke kontrolle on otsustatud teha ühele 1. mail 2004 teenistusse võetud ajutisele töötajale perioodi 2005–2014 eest korrutusteguriga korrigeeritud makse summas 5  300 eurot. |
| --- | --- |

13.

Agentuur nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. Pärast vajalikke kontrolle on otsustatud teha ühele 1. mail 2004 teenistusse võetud ajutisele töötajale perioodi 2005–2014 eest korrutusteguriga korrigeeritud makse summas 5  300 eurot.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/299

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2015/C 409/33)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „tarneagentuur”) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas tarneagentuuri eelmise põhikirja. Tarneagentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „tarneagentuur”) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas tarneagentuuri eelmise põhikirja. Tarneagentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele.

| 2. | Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud tarneagentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Tarneagentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Alates 2012. aastast on komisjon eraldanud tarneagentuurile oma eelarvevahendid, mis katavad siiski vaid väikese osa tarneagentuuri tegevuskuludest. |
| --- | --- |

2.

Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud tarneagentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Tarneagentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Alates 2012. aastast on komisjon eraldanud tarneagentuurile oma eelarvevahendid, mis katavad siiski vaid väikese osa tarneagentuuri tegevuskuludest.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  4. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

4.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Juhtkond vastutab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Peadirektor kiidab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tarneagentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

5.

Juhtkond vastutab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Peadirektor kiidab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tarneagentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tarneagentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning tarneagentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt tarneagentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tarneagentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning tarneagentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt tarneagentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on tarneagentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on tarneagentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

11.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534/58.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Ilma punktis 9 toodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud tarneagentuuril oma eelarvet. Komisjon kandis otse kõik tarneagentuuri tegevuskulud ning andis ka heakskiidu eelarve täitmisele. Kontrollikoja hinnangul oli nimetatud olukord vastuolus tarneagentuuri põhikirjaga.
  Kontrollikoja kommentaaride alusel eraldas komisjon tarneagentuurile 2012. aastaks oma eelarvevahendid [–-]. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 54 ning tarneagentuuri põhikirja artiklis 6 sätestatakse, et tarneagentuur on finantsküsimustes iseseisev. Sellest hoolimata kandis komisjon otse enamiku tarneagentuuri kuludest (töötajad, kontoriruumid ja IT-süsteemid). See, et tööjõukulud kannab komisjon, on sätestatud tarneagentuuri põhikirja artiklis 4. Eelnev on vastuolus nõudega, et tarneagentuur oleks finantsküsimustes iseseisev. | Ei kohaldata |
| 2013 | Tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande lisades selgitatakse, et kõik palgad ja ka mõned täiendavad haldusteenuste kulud maksti otse komisjoni eelarvest. Palgakulud on küll avalikustatud, samas puuduvad aga andmed haldusteenuste kulude mahu kohta. Seetõttu ei ole täielikult selge, mil määral tarneagentuur komisjonist sõltub. | Lõpetatud |
| 2013 | Tarneagentuuri sisekontrollimehhanismide peamised elemendid on ebapiisavalt dokumenteeritud: see puudutab näiteks riskijuhtimist ja kontrollistrateegiat, tulemuslikkuse seire protseduure, sisekontrollisüsteemi toimimise hindamist ja kutsenorme. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Ilma punktis 9 toodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud tarneagentuuril oma eelarvet. Komisjon kandis otse kõik tarneagentuuri tegevuskulud ning andis ka heakskiidu eelarve täitmisele. Kontrollikoja hinnangul oli nimetatud olukord vastuolus tarneagentuuri põhikirjaga.

Kontrollikoja kommentaaride alusel eraldas komisjon tarneagentuurile 2012. aastaks oma eelarvevahendid [–-]. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 54 ning tarneagentuuri põhikirja artiklis 6 sätestatakse, et tarneagentuur on finantsküsimustes iseseisev. Sellest hoolimata kandis komisjon otse enamiku tarneagentuuri kuludest (töötajad, kontoriruumid ja IT-süsteemid). See, et tööjõukulud kannab komisjon, on sätestatud tarneagentuuri põhikirja artiklis 4. Eelnev on vastuolus nõudega, et tarneagentuur oleks finantsküsimustes iseseisev.

Ei kohaldata

2013

Tarneagentuuri raamatupidamise aastaaruande lisades selgitatakse, et kõik palgad ja ka mõned täiendavad haldusteenuste kulud maksti otse komisjoni eelarvest. Palgakulud on küll avalikustatud, samas puuduvad aga andmed haldusteenuste kulude mahu kohta. Seetõttu ei ole täielikult selge, mil määral tarneagentuur komisjonist sõltub.

Lõpetatud

2013

Tarneagentuuri sisekontrollimehhanismide peamised elemendid on ebapiisavalt dokumenteeritud: see puudutab näiteks riskijuhtimist ja kontrollistrateegiat, tulemuslikkuse seire protseduure, sisekontrollisüsteemi toimimise hindamist ja kutsenorme.

Lõpetatud

---

II LISA

Euratomi Tarneagentuur (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Ühine tarnepoliitika tuumamaterjalide jaoks vastavalt Euratomi asutamislepingu põhimõtetele ja eesmärkidele (tarnekindlus).
  Euratomi Tarneagentuur asutati otse 1957. aastal sõlmitud Euratomi asutamislepingu artikli 52 alusel. Lisaks reguleerib tarneagentuuri tegevust nõukogu otsusega kehtestatud tarneagentuuri põhikiri, mille õiguslik alus on Euratomi asutamislepingu artikkel 54. |
| --- | --- |
| Tarneagentuuri pädevus


  (määratletud Euratomi asutamislepingus (peamiselt selle 6. peatükis) ning nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega kehtestatud tarneagentuuri põhikirjas (2008/114/EÜ, Euratom)) | Eesmärgid







  — | Tagada tuumamaterjalide tarned ühise tarnepoliitika ning võrdse juurdepääsu kaudu. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Ühine tarnepoliitika tuumamaterjalide jaoks vastavalt Euratomi asutamislepingu põhimõtetele ja eesmärkidele (tarnekindlus).

Euratomi Tarneagentuur asutati otse 1957. aastal sõlmitud Euratomi asutamislepingu artikli 52 alusel. Lisaks reguleerib tarneagentuuri tegevust nõukogu otsusega kehtestatud tarneagentuuri põhikiri, mille õiguslik alus on Euratomi asutamislepingu artikkel 54.

Tarneagentuuri pädevus

(määratletud Euratomi asutamislepingus (peamiselt selle 6. peatükis) ning nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega kehtestatud tarneagentuuri põhikirjas (2008/114/EÜ, Euratom))

Eesmärgid

—

Tagada tuumamaterjalide tarned ühise tarnepoliitika ning võrdse juurdepääsu kaudu.

| — | Tagada, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütusega. |
| --- | --- |

—

Tagada, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütusega.

| — | Jälgida ja tuvastada turusuundumusi, mis võiksid mõjutada tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Jälgida ja tuvastada turusuundumusi, mis võiksid mõjutada tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus.

| — | Tagada ühendusele eksperdiarvamused, teave ja nõuanded mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega. |
| --- | --- |

—

Tagada ühendusele eksperdiarvamused, teave ja nõuanded mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega.

Ülesanded

Euratomi asutamislepingu kohaselt on tarneagentuuril optsiooniõigus liikmesriikide territooriumil toodetud tuumamaterjalide suhtes ning ainuõigus sõlmida nii ühendusest kui ka väljastpoolt ühendust pärinevate tuumamaterjalide tarnelepinguid.

Ülaltoodud kontekstis hõlmavad tarneagentuuri ülesanded järgmist:

| — | hinnata lepingupoolte vahelisi kohustusi ning selle põhjal sõlmida, keelduda sõlmimisest või sõlmida teatud tingimustel mis tahes leping või lepingu muudatus, mis puudutab Euratomi asutamislepingu artiklis 52 loetletud materjalide tarnimist; |
| --- | --- |

—

hinnata lepingupoolte vahelisi kohustusi ning selle põhjal sõlmida, keelduda sõlmimisest või sõlmida teatud tingimustel mis tahes leping või lepingu muudatus, mis puudutab Euratomi asutamislepingu artiklis 52 loetletud materjalide tarnimist;

| — | saada teateid kõigi lepingute kohta, mis puudutavad maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide töötlemise, muundamise või vormimisega seotud lepinguid (vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 75), ning neid menetleda; |
| --- | --- |

—

saada teateid kõigi lepingute kohta, mis puudutavad maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide töötlemise, muundamise või vormimisega seotud lepinguid (vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 75), ning neid menetleda;

| — | saada teateid kõigi maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide nii väikestes kogustes, nagu tavaliselt kasutatakse teadusuuringutes, edasitoimetamise, impordi ja ekspordi kohta (vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 74), ning neid menetleda; |
| --- | --- |

—

saada teateid kõigi maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide nii väikestes kogustes, nagu tavaliselt kasutatakse teadusuuringutes, edasitoimetamise, impordi ja ekspordi kohta (vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 74), ning neid menetleda;

| — | tutvuda infoga ja teha kõik ettevalmistused komisjoni otsuse jaoks juhtudel, mil Euratomi asutamislepingu kohaselt on vajalik kolleegiumi nõusolek; |
| --- | --- |

—

tutvuda infoga ja teha kõik ettevalmistused komisjoni otsuse jaoks juhtudel, mil Euratomi asutamislepingu kohaselt on vajalik kolleegiumi nõusolek;

| — | hallata omal äranägemisel enda sõlmitud lepinguid või lepinguid, mille kohta tarneagentuur on saanud teate; |
| --- | --- |

—

hallata omal äranägemisel enda sõlmitud lepinguid või lepinguid, mille kohta tarneagentuur on saanud teate;

| — | koguda ja töödelda turu seirest saadavat informatsiooni, mis puudutab tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus. 2013. aastal suurendati veelgi tarneagentuuri seirerolli ja see hõlmab nüüd ka meditsiiniliste radioisotoopidega varustamist ELis; |
| --- | --- |

—

koguda ja töödelda turu seirest saadavat informatsiooni, mis puudutab tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus. 2013. aastal suurendati veelgi tarneagentuuri seirerolli ja see hõlmab nüüd ka meditsiiniliste radioisotoopidega varustamist ELis;

| — | avaldada sisemiseks kasutamiseks ja/või avalikkusele regulaarseid aruandeid tuumamaterjalide ning teenuste turu toimimise ja suundumuste kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada sisemiseks kasutamiseks ja/või avalikkusele regulaarseid aruandeid tuumamaterjalide ning teenuste turu toimimise ja suundumuste kohta;

| — | pakkuda ühendusele eksperdiarvamusi, teavet ja nõuandeid mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega; |
| --- | --- |

—

pakkuda ühendusele eksperdiarvamusi, teavet ja nõuandeid mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega;

| — | konsulteerida tarneagentuuri nõuandekomiteega ja küsida komitee arvamust ning osaleda vajaduse korral nõuandekomitee kohtumistel (sh pakkuda komiteele sekretariaaditeenuseid). |
| --- | --- |

—

konsulteerida tarneagentuuri nõuandekomiteega ja küsida komitee arvamust ning osaleda vajaduse korral nõuandekomitee kohtumistel (sh pakkuda komiteele sekretariaaditeenuseid).

Juhtimine

| — | Tarneagentuur on juriidiline isik ning majanduslikult iseseisev. |
| --- | --- |

—

Tarneagentuur on juriidiline isik ning majanduslikult iseseisev.

| — | Tarneagentuur tegutseb komisjoni järelevalve all ning on kasumit mittetaotlev. |
| --- | --- |

—

Tarneagentuur tegutseb komisjoni järelevalve all ning on kasumit mittetaotlev.

| — | Tarneagentuuri peadirektor ja töötajad on Euroopa ühenduste ametnikud või saavad selleks. Nad peavad olema läbinud julgeolekukontrolli. Töötajate palgad maksab komisjon. |
| --- | --- |

—

Tarneagentuuri peadirektor ja töötajad on Euroopa ühenduste ametnikud või saavad selleks. Nad peavad olema läbinud julgeolekukontrolli. Töötajate palgad maksab komisjon.

| — | Tarneagentuuri kapitali ning selle märkimise tingimused määratakse kindlaks Euratomi asutamislepingu ja tarneagentuuri põhikirjaga. |
| --- | --- |

—

Tarneagentuuri kapitali ning selle märkimise tingimused määratakse kindlaks Euratomi asutamislepingu ja tarneagentuuri põhikirjaga.

Peadirektor

Komisjon nimetab tarneagentuuri peadirektori määratlemata ajavahemikuks. Peadirektori kohustused ja pädevus on kindlaks määratud eelkõige tarneagentuuri põhikirjas.

Euratomi Tarneagentuuri komisjonipoolne järelevalve

Komisjon võib tarneagentuurile adresseerida direktiive ning tal on tarneagentuuri otsuste üle vetoõigus. Lisaks peab komisjon eelnevalt kinnitama tarneagentuuri teatud otsused ja heaks kiitma tarneagentuuri eeskirjad.

Nõuandekomitee

Koosneb liikmesriikidest pärit liikmetest, kes nimetatakse ametisse isikust lähtuvalt. Ametiaja pikkus on kolm aastat (sama isiku võib ametisse tagasi nimetada). Nõuandekomitee abistab tarneagentuuri selle ülesannete täitmisel. Komitee toimib sidemena tarneagentuuri ning tuumatööstuse tootjate ja kasutajate vahel. Komiteega võib konsulteerida kõigis tarneagentuuri pädevusse kuuluvates küsimustes. Komitee peab esitama oma arvamuse kõigis põhikirja artiklis 13 loetletud küsimustes. Komitee kutsutakse kokku tavaliselt kaks korda aastas.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament.

2014. aastal tarneagentuuri käsutusse antud ressursid (2013)

Eelarve

1 04  000 (1 04  000) eurot, mis hõlmab komisjoni osalust summas 98  000(98  000) eurot.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2014

Ametikohti kokku: 18 (18) (sh peadirektor).

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Tarnekindlus tagatud

Menetletud tehingud

2014. aastal menetles tarneagentuur ligikaudu 276 (279) tehingut (sealhulgas lepingud, muudatused ja teavitused front-end-tegevuste kohta).

Aruanded

2014. aastal avaldas tarneagentuur:

| — | 2013. aasta aastaruande; |
| --- | --- |

—

2013. aasta aastaruande;

| — | 3 (4) kvartaalset uraanituru aruannet; |
| --- | --- |

—

3 (4) kvartaalset uraanituru aruannet;

| — | 47 (40) iganädalast tuumavaldkonna uudislehte (Euroopa Komisjoni siseseks kasutamiseks). |
| --- | --- |

—

47 (40) iganädalast tuumavaldkonna uudislehte (Euroopa Komisjoni siseseks kasutamiseks).

Euratomi Tarneagentuuri nõuandekomitee tegevuses osalemine

| — | tarneagentuuri nõuandekomitee pidas tarneagentuuri toetusel ja osalusel kaks kohtumist (aprillis ja novembris); |
| --- | --- |

—

tarneagentuuri nõuandekomitee pidas tarneagentuuri toetusel ja osalusel kaks kohtumist (aprillis ja novembris);

| — | tarneagentuur toetas nõuandekomitee kahe töörühma tegevust. |
| --- | --- |

—

tarneagentuur toetas nõuandekomitee kahe töörühma tegevust.

Suhted teiste ELi institutsioonidega ja rahvusvaheline koostöö

Suhted komisjoniga (vt eespool).

Tarneagentuur esitab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande oma eelmise aasta tegevuse kohta koos järgmise aasta töökavaga.

Tarneagentuur teeb koostööd ka rahvusvaheliste organisatsioonidega, nimelt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ning OECD Tuumaenergia Agentuuriga (OECD NEA). Nimetatud kontekstis osaleb tarneagentuur NEA/IAEA ühise uraanirühma ja meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindlusega tegeleva NEA/IAEA ühise kõrgetasemelise rühma töös.

Meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindlus

2014. aastal jätkas tarneagentuur Euroopa meditsiinis kasutatavate radioisotoopide varustamise vaatluskeskuse eesistujana; vaatluskeskuse ülesanne on aidata Euroopa Ülemkogul ellu viia meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindluse tagamise poliitikat.

Allikas: tarneagentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUS

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/307

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2015/C 409/34)

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas keskuse raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2014. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär kõrge – 99,7 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 8 14  156 eurot ehk 53,7 % (2013: 3 3 75  781 eurot ehk 48,6 %), mis olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega, mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine plaanipäraselt, ja ühe mitmeaastase projektiga, mille elluviimine toodi ettepoole 2014. aastasse, kuid mille maksed tuleb tasuda alles 2015. aastal. |
| --- | --- |

11.

2014. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär kõrge – 99,7 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2015. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 8 14  156 eurot ehk 53,7 % (2013: 3 3 75  781 eurot ehk 48,6 %), mis olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega, mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine plaanipäraselt, ja ühe mitmeaastase projektiga, mille elluviimine toodi ettepoole 2014. aastasse, kuid mille maksed tuleb tasuda alles 2015. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | 2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 5. augustit 2005 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ettenähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 75st sel ajal töötanud ametnikust 20-le oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 1 28  735 eurot vähem. Fondi raamatupidamisarvestuses oli selleks summaks eraldis tehtud. |
| --- | --- |

12.

2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 5. augustit 2005 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ettenähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 75st sel ajal töötanud ametnikust 20-le oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 1 28  735 eurot vähem. Fondi raamatupidamisarvestuses oli selleks summaks eraldis tehtud.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Fond viis 2013. aasta lõpus ja 2014. aasta alguses läbi põhjaliku füüsilise inventuuri. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (veebruar 2014) ei olnud füüsilise inventuuri aruanne veel valminud. Kontrollikoja kontroll näitas, et osa põhivarast ei olnud vöötkoodiga varustatud ning registrisse ja raamatupidamisse kantud. Seadmed maksumuses 2 09  843 eurot (1) kajastati kuludena, mitte kapitaliseerituna. Pärast kontrollikoja auditit see viga parandati. Osa varadest ei olnud võimalik kontrollida tarnija saatelehe alusel, et tagada amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäev. | Lõpetatud |
| 2013 | Eelmises punktis esitatud asjaolud näitavad tõsiseid sisekontrollimehhanismide puudusi põhivara registreerimises ja raamatupidamises kajastamises. | Lõpetatud |
| 2013 | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli aga suur, moodustades II jaotises (halduskulud) ligikaudu 6 62  831 eurot (35,6 %) ning III jaotises (tegevuskulud) ca3 3 75  781 eurot (48,6 %). | Ei kohaldata |
| 2013 | II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (2 81  934 eurot, millest 1 89  934 eurot plaaniti esialgselt 2014. aastaks), kiireloomulisi ja ettenägematuid remonditöid (69  000 eurot) ning renoveerimistöid, mille hankemenetlus ja kavandamine oli planeeritud 2014. aasta algusesse (2 30  718 eurot). | Ei kohaldata |
| 2013 | III jaotises üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringud summas 2 6 25  543 eurot puudutasid mitmeaastaseid projekte, mille elluviimine ja maksete tegemine toimus plaanipäraselt. Planeerimata ülekandmised summas 7 50  238 eurot olid peamiselt seotud mitme projekti eelarve suurendamisega nende ulatuse laiendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks (65 %), 2013. aasta detsembris tellitud tõlketeenustega, mis algselt planeeriti 2014. aastasse (14 %), viivitustega hankemenetlustes (7 %), arvete hilise esitamisega töövõtjate poolt (14 %) ja muude asjaoludega, mis ei ole fondi kontrolli all. | Ei kohaldata |
| 2013 | Fond alustas tegevust 1975. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut fondi ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks nende tingimuste läbipaistvust, mille alusel fond ja selle personal töötab. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Fond viis 2013. aasta lõpus ja 2014. aasta alguses läbi põhjaliku füüsilise inventuuri. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (veebruar 2014) ei olnud füüsilise inventuuri aruanne veel valminud. Kontrollikoja kontroll näitas, et osa põhivarast ei olnud vöötkoodiga varustatud ning registrisse ja raamatupidamisse kantud. Seadmed maksumuses 2 09  843 eurot (1) kajastati kuludena, mitte kapitaliseerituna. Pärast kontrollikoja auditit see viga parandati. Osa varadest ei olnud võimalik kontrollida tarnija saatelehe alusel, et tagada amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäev.

Lõpetatud

2013

Eelmises punktis esitatud asjaolud näitavad tõsiseid sisekontrollimehhanismide puudusi põhivara registreerimises ja raamatupidamises kajastamises.

Lõpetatud

2013

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli aga suur, moodustades II jaotises (halduskulud) ligikaudu 6 62  831 eurot (35,6 %) ning III jaotises (tegevuskulud) ca3 3 75  781 eurot (48,6 %).

Ei kohaldata

2013

II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (2 81  934 eurot, millest 1 89  934 eurot plaaniti esialgselt 2014. aastaks), kiireloomulisi ja ettenägematuid remonditöid (69  000 eurot) ning renoveerimistöid, mille hankemenetlus ja kavandamine oli planeeritud 2014. aasta algusesse (2 30  718 eurot).

Ei kohaldata

2013

III jaotises üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringud summas 2 6 25  543 eurot puudutasid mitmeaastaseid projekte, mille elluviimine ja maksete tegemine toimus plaanipäraselt. Planeerimata ülekandmised summas 7 50  238 eurot olid peamiselt seotud mitme projekti eelarve suurendamisega nende ulatuse laiendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks (65 %), 2013. aasta detsembris tellitud tõlketeenustega, mis algselt planeeriti 2014. aastasse (14 %), viivitustega hankemenetlustes (7 %), arvete hilise esitamisega töövõtjate poolt (14 %) ja muude asjaoludega, mis ei ole fondi kontrolli all.

Ei kohaldata

2013

Fond alustas tegevust 1975. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut fondi ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks nende tingimuste läbipaistvust, mille alusel fond ja selle personal töötab.

Pooleli

---

(1)  Kliimaseade ja muud seadmed fondi konverentsikeskuses.

---

II LISA

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151) | Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise. [–-] |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005) | Eesmärgid

  Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:






  — | inimene töökeskkonnas, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151)

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise. [–-]

Fondi pädevus

(nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005)

Eesmärgid

Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:

—

inimene töökeskkonnas,

| — | töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine, |
| --- | --- |

—

töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine,

| — | teatud liiki töötajate eriprobleemid, |
| --- | --- |

—

teatud liiki töötajate eriprobleemid,

| — | keskkonna parandamise pikaajalised aspektid, |
| --- | --- |

—

keskkonna parandamise pikaajalised aspektid,

| — | inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas. |
| --- | --- |

—

inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded

| — | Edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades; |
| --- | --- |

—

Edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades;

| — | hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja -organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja -organisatsioonide vahel;

| — | viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte; |
| --- | --- |

—

viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte;

| — | teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega. |
| --- | --- |

—

teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega.

Juhtimine

Juhatus

| — | Igast liikmesriigist üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja; |
| --- | --- |

—

Igast liikmesriigist üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja;

| — | kolm komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindajat;

| — | üks korraline istung aastas. |
| --- | --- |

—

üks korraline istung aastas.

Juhatuse büroo

| — | Koosneb 11 liikmest (kolm liiget iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kaks komisjoni esindajat); |
| --- | --- |

—

Koosneb 11 liikmest (kolm liiget iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kaks komisjoni esindajat);

| — | teeb järelevalvet juhatuse otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse istungite vahelisel perioodil; |
| --- | --- |

—

teeb järelevalvet juhatuse otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse istungite vahelisel perioodil;

| — | kuus korralist istungit aastas. |
| --- | --- |

—

kuus korralist istungit aastas.

Direktori ja asedirektori nimetab komisjon juhatuse esitatud kandidaatide nimekirja põhjal. Direktor rakendab juhatuse ja selle büroo otsuseid ning juhib fondi.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal fondi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Eelarve

20,9(20,6) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametnikud ja ajutised töötajad:

99 (101) ametikohta ametikohtade loetelus, millest 31. detsembril 2014 oli täidetud 96 (99)

Muu personal:

Lähetatud riiklikud eksperdid 0 (0)

Lepingulised töötajad: 14 (13)

Personal kokku: 110 (112)

Personali jaotus ülesannete kaupa
   (1)
  :

põhitegevus: 79 (78)

haldustegevus ja koordineerimine: 19 (29)

mitmesugused ülesanded: 12 (5)

2014. aastal pakutud tooted ja teenused

Tööturul osalemise suurendamine ja töötuse vastu võitlemine töökohtade loomise, tööturu toimimise parandamise ja integratsiooni edendamise abil

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: koostati 1  464 ümberstruktureerimise teabelehte; avaldati neli Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse väljaannet; |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: koostati 1  464 ümberstruktureerimise teabelehte; avaldati neli Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse väljaannet;

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse 2014. aasta aruanne „Ümberstruktureerimine avalikus sektoris”; |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse 2014. aasta aruanne „Ümberstruktureerimine avalikus sektoris”;

| — | aruanne tööjõu liikuvuse viimaste suundumuste ja poliitika kohta; |
| --- | --- |

—

aruanne tööjõu liikuvuse viimaste suundumuste ja poliitika kohta;

| — | aruanne piirkondlikul tasandil tehtava ümberstruktureerimise mõju ja selle tagajärgedega toimetulemise viiside kohta; |
| --- | --- |

—

aruanne piirkondlikul tasandil tehtava ümberstruktureerimise mõju ja selle tagajärgedega toimetulemise viiside kohta;

| — | aruanne „Noorte ülemineku kaardistamine Euroopas”; |
| --- | --- |

—

aruanne „Noorte ülemineku kaardistamine Euroopas”;

| — | loodi ümberstruktureerimise juhtumite uuringute otsingufunktsiooniga andmebaas, mis näitab, kuidas ettevõtted muutusteks valmistuvad ja nendega toime tulevad. |
| --- | --- |

—

loodi ümberstruktureerimise juhtumite uuringute otsingufunktsiooniga andmebaas, mis näitab, kuidas ettevõtted muutusteks valmistuvad ja nendega toime tulevad.

Töötingimuste parandamine ja kestva töökoha tagamine kogu elutsükli vältel

| — | Asutati Euroopa Tööelu Vaatluskeskus, mis on ELi töösuhete ja töötingimuste integreeritud jälgimiskeskus; |
| --- | --- |

—

Asutati Euroopa Tööelu Vaatluskeskus, mis on ELi töösuhete ja töötingimuste integreeritud jälgimiskeskus;

| — | viies Euroopa töötingimuste uuring: viiendale Euroopa töötingimuste uuringule tuginevad poliitilised järeldused: prioriteediks on rohkem ja paremaid töökohti; |
| --- | --- |

—

viies Euroopa töötingimuste uuring: viiendale Euroopa töötingimuste uuringule tuginevad poliitilised järeldused: prioriteediks on rohkem ja paremaid töökohti;

| — | kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu ettevalmistamine (välitööd algavad veebruaris 2015); |
| --- | --- |

—

kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu ettevalmistamine (välitööd algavad veebruaris 2015);

| — | aruanne: Euroopa siseriiklikud töötingimuste aruanded: andmete kogumine; |
| --- | --- |

—

aruanne: Euroopa siseriiklikud töötingimuste aruanded: andmete kogumine;

| — | aruanne: psühhosotsiaalsed riskid Euroopas: levimus ja ennetusstrateegiad; |
| --- | --- |

—

aruanne: psühhosotsiaalsed riskid Euroopas: levimus ja ennetusstrateegiad;

| — | aruanne: töövõimalused kroonilisi haigusi põdevatele inimestele. |
| --- | --- |

—

aruanne: töövõimalused kroonilisi haigusi põdevatele inimestele.

Töösuhete arendamine õiglaste ja produktiivsete lahenduste tagamiseks muutuva poliitika kontekstis

| — | Asutati Euroopa Tööelu Vaatluskeskus, mis on ELi töösuhete ja töötingimuste integreeritud jälgimiskeskus (vt ka eespool); |
| --- | --- |

—

Asutati Euroopa Tööelu Vaatluskeskus, mis on ELi töösuhete ja töötingimuste integreeritud jälgimiskeskus (vt ka eespool);

| — | aruanne: töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2013. aastal; |
| --- | --- |

—

aruanne: töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2013. aastal;

| — | aruanne: sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas; |
| --- | --- |

—

aruanne: sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas;

| — | aruanne: kriisi raames palgakujundusmehhanismide muutmine ja uus ELi majanduse juhtimiskava; |
| --- | --- |

—

aruanne: kriisi raames palgakujundusmehhanismide muutmine ja uus ELi majanduse juhtimiskava;

| — | aruanne: sotsiaaldialoog mikro- ja väikeettevõtetes. |
| --- | --- |

—

aruanne: sotsiaaldialoog mikro- ja väikeettevõtetes.

Elatustaseme parandamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse taustal

| — | Kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring:






  — | fondi leiud: elukvaliteet Euroopa linna- ja maapiirkondades; üle 50-aastaste inimeste tööeelistused; noorte inimeste sotsiaalne olukord Euroopas; |
| --- | --- | --- |

—

Kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring:

—

fondi leiud: elukvaliteet Euroopa linna- ja maapiirkondades; üle 50-aastaste inimeste tööeelistused; noorte inimeste sotsiaalne olukord Euroopas;

| — | elukvaliteedi suundumused: avaldati aruanded Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Türgi kohta; |
| --- | --- |

—

elukvaliteedi suundumused: avaldati aruanded Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Türgi kohta;

| — | aruanne: sotsiaalne ühtekuuluvus ja heaolu ELis; |
| --- | --- |

—

aruanne: sotsiaalne ühtekuuluvus ja heaolu ELis;

| — | aruanne: tervishoiuteenuste kättesaadavus kriisiolukorras. |
| --- | --- |

—

aruanne: tervishoiuteenuste kättesaadavus kriisiolukorras.

Teabevahetus ning ideede ja kogemuste jagamine

| — | 1 01  760 aruannete allalaadimist fondi veebilehelt. 1 7 03  298 külastust. |
| --- | --- |

—

1 01  760 aruannete allalaadimist fondi veebilehelt. 1 7 03  298 külastust.

| — | 125 väljaannet pdf-vormingus (786 keeleversiooni). |
| --- | --- |

—

125 väljaannet pdf-vormingus (786 keeleversiooni).

| — | 328 ELi poliitikadokumenti, kus viidatakse fondi leidudele ja eksperditeadmistele. |
| --- | --- |

—

328 ELi poliitikadokumenti, kus viidatakse fondi leidudele ja eksperditeadmistele.

| — | taotluse alusel üritustel osalemine 94 korral. |
| --- | --- |

—

taotluse alusel üritustel osalemine 94 korral.

---

(1)  Uus assigneeringute jaotus tehti pärast vastavalt finantsmääruse artikli 29 lõikele 3 tehtud ühtlustatud võrdlusanalüüsi. Fond tegi seda esimest korda detsembris 2014.

Allikas: fondi poolt edastatud lisa.

---

FONDI VASTUS

| 11. | Eurofound võtab arvesse kontrollikoja märkust 2015. aastasse ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute suure määra kohta III jaotises. Eurofound hindab eelarve täitmise põhjalikku analüüsi ja ülekandmise põhjuste nimetamist (mitmeaastased plaanipäraselt rakendatavad projektid ja üks projekt, mis rakendati plaanitust varem). |
| --- | --- |

11.

Eurofound võtab arvesse kontrollikoja märkust 2015. aastasse ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute suure määra kohta III jaotises. Eurofound hindab eelarve täitmise põhjalikku analüüsi ja ülekandmise põhjuste nimetamist (mitmeaastased plaanipäraselt rakendatavad projektid ja üks projekt, mis rakendati plaanitust varem).

| 12. | Pärast üleminekut uutele personalieeskirjadele 2005. aastal maksti mõnele töötajale vähem töötasu, aga probleem on nüüdseks lahendatud ja neile töötajatele maksti võlgnetavad summad välja juunis ja juulis 2015. Eurofound täpsustab, et palkade arvutamise teenust osutab fondile Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO). |
| --- | --- |

12.

Pärast üleminekut uutele personalieeskirjadele 2005. aastal maksti mõnele töötajale vähem töötasu, aga probleem on nüüdseks lahendatud ja neile töötajatele maksti võlgnetavad summad välja juunis ja juulis 2015. Eurofound täpsustab, et palkade arvutamise teenust osutab fondile Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO).

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/315 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/315

---

ARUANNE

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastusega

(2015/C 409/35)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (edaspidi „Eurojust”) asutati nõukogu otsusega 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (edaspidi „Eurojust”) asutati nõukogu otsusega 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses Eurojusti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Eurojusti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses Eurojusti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Eurojusti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas Eurojusti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas Eurojusti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on Eurojusti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on Eurojusti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Eelarvepädevate institutsioonide poolt 2014. aasta aprillis otsustatud palgakohanduste finantsmõju ning praeguse ja eelnevate aastate paranduskoefitsiendi suurenemist ei lisatud 2014. aasta esialgsesse eelarvesse. Palgaeelarve ligi 1,8 miljoni euro suuruse puudujäägi tõttu tuli tegevuskulusid ajutiselt vähendada, peamiselt seoses andmetöötluse ja teabehaldusprojektidega. Lisaks tuli aasta lõpus teha suuri ümberpaigutusi haldus- ja tegevuseelarve ridadelt. 2014. aasta novembri lõpus tasakaalustati eelarvepuudujääk osaliselt paranduseelarve abil, millega eraldati Eurojustile lisaks 1,2 miljonit ning võeti kulukohustused, mis tagavad projektide rakendamise ajakava kohaselt. |
| --- | --- |

11.

Eelarvepädevate institutsioonide poolt 2014. aasta aprillis otsustatud palgakohanduste finantsmõju ning praeguse ja eelnevate aastate paranduskoefitsiendi suurenemist ei lisatud 2014. aasta esialgsesse eelarvesse. Palgaeelarve ligi 1,8 miljoni euro suuruse puudujäägi tõttu tuli tegevuskulusid ajutiselt vähendada, peamiselt seoses andmetöötluse ja teabehaldusprojektidega. Lisaks tuli aasta lõpus teha suuri ümberpaigutusi haldus- ja tegevuseelarve ridadelt. 2014. aasta novembri lõpus tasakaalustati eelarvepuudujääk osaliselt paranduseelarve abil, millega eraldati Eurojustile lisaks 1,2 miljonit ning võeti kulukohustused, mis tagavad projektide rakendamise ajakava kohaselt.

| 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 99 %. Suur oli aga ka tegevuseelarvest (III jaotis) eelarveaastasse 2015 üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa: 2,6 miljonit eurot ehk 35 % (2013. aastal 2,3 miljonit eurot ehk 32 %). Peamiselt oli see põhjustatud eelarves ajutiselt puudunud vahenditest, mistõttu kulukohustusi sai võtta alles aasta lõpupoole (vt punkt 11), ning 2014. aasta lõpukuudel käivitatud ühiste uurimisrühmade toetusprojektidest, mille eest tuli teha maksed alles 2015. aastal. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge: 99 %. Suur oli aga ka tegevuseelarvest (III jaotis) eelarveaastasse 2015 üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa: 2,6 miljonit eurot ehk 35 % (2013. aastal 2,3 miljonit eurot ehk 32 %). Peamiselt oli see põhjustatud eelarves ajutiselt puudunud vahenditest, mistõttu kulukohustusi sai võtta alles aasta lõpupoole (vt punkt 11), ning 2014. aasta lõpukuudel käivitatud ühiste uurimisrühmade toetusprojektidest, mille eest tuli teha maksed alles 2015. aastal.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte Eurojusti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud. | Pooleli (uus Eurojusti määrus on ettevalmistamisel) |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 98–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigel ajal. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 2 3 41  825 eurot (32 %). See tulenes peamiselt viivitustest aasta lõpus seoses asutusesisese tarkvara haldamise üleandmisega uuele teenusepakkujale. Samuti oli ühiste uurimisrühmade toetuskavade alusel kantud kulude hüvitamise tähtaeg alles 2014. aastal. | Ei kohaldata |
| 2013 | Eurojust tegi 2013. aastal eelarves 49 ümberpaigutust, muutes 101 eelarverida. See osutab puudustele eelarve planeerimises ja täitmises. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ ei kohaldata)

2011

Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud.

Pooleli (uus Eurojusti määrus on ettevalmistamisel)

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 98–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigel ajal. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 2 3 41  825 eurot (32 %). See tulenes peamiselt viivitustest aasta lõpus seoses asutusesisese tarkvara haldamise üleandmisega uuele teenusepakkujale. Samuti oli ühiste uurimisrühmade toetuskavade alusel kantud kulude hüvitamise tähtaeg alles 2014. aastal.

Ei kohaldata

2013

Eurojust tegi 2013. aastal eelarves 49 ümberpaigutust, muutes 101 eelarverida. See osutab puudustele eelarve planeerimises ja täitmises.

Lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) | Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd võitluses raskete piiriüleste kuritegudega, mis puudutavad Euroopa Liitu. |
| --- | --- |
| Eurojusti pädevus


  (nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JSK (mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK) artiklites 3, 5, 6 ja 7) | Eesmärgid


  Nõukogu Eurojusti moodustamise otsus, artikkel 3

  Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:






  a) | ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85)

Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd võitluses raskete piiriüleste kuritegudega, mis puudutavad Euroopa Liitu.

Eurojusti pädevus

(nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JSK (mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK) artiklites 3, 5, 6 ja 7)

Eesmärgid

Nõukogu Eurojusti moodustamise otsus, artikkel 3

Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:

a)

ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel;

| b) | arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist;

| c) | toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega. |
| --- | --- |

c)

toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega.

Ülesanded

Nõukogu Eurojusti moodustamise otsus, artikkel 5

| 1. | Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:






  a) | liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või |
| --- | --- | --- |

1.

Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:

a)

liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või

| b) | kolleegiumina vastavalt artiklile 7:






  i) | kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või |
| --- | --- | --- |

b)

kolleegiumina vastavalt artiklile 7:

i)

kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või

| ii) | kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või |
| --- | --- |

ii)

kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või

| iii) | kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või |
| --- | --- |

iii)

kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või

| iv) | kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud. |
| --- | --- |

iv)

kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud.

| 2. | Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses.

Nõukogu Eurojusti moodustamise otsus, artikkel 6

| 1. | Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:






  a) | võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:






  i) | konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:

a)

võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:

i)

konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist;

| ii) | nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| vi) | teha uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

teha uurimise eritoiminguid;

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud; |
| --- | --- |

vii)

võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd riikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd riikide pädevate asutuste vahel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

f)

võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi;

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.

Nõukogu Eurojusti moodustamise otsus, artikkel 7

| 1. | Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:






  a) | võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:






  i) | alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtu alla andmist; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:

a)

võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:

i)

alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimist või kohtu alla andmist;

| ii) | nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli tehtud analüüsidel; |
| --- | --- |

f)

võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli tehtud analüüsidel;

| g) | võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel. |
| --- | --- |

g)

võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel.

| 2. | Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eri arvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eri arvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist.

| 3. | Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3.

Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele.

Juhtimine

(Eurojusti otsuse 2002/187/JSK artiklid 2, 9, 23, 28, 29 ja 36; Eurojusti kodukorra artikkel 3)

Kolleegium

Kolleegium vastutab Eurojusti organisatsiooni ja toimimise eest. Kolleegiumi kuuluvad igast liikmesriigist saadetud liikmed, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurörid, kohtunikud või võrdväärse pädevusega politseiametnikud. Kolleegium valib presidendi liikmesriikide liikmete hulgast.

Direktor

Haldusdirektor määratakse ametisse kolleegiumi kahekolmandikulise häälteenamusega.

Ühine järelevalveasutus

Kontrollib isikuandmete töötlemist.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal Eurojusti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

33,9 (32,4) miljonit eurot, sealhulgas sihtotstarbeline tulu

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Liikmesriikide liikmed: 28, kellest 2 asuvad liikmesriigis (28, kellest 2 asuvad liikmesriigis)

Liikmesriikide asendusliikmed: 21, kellest 11 asuvad liikmesriigis (20, kellest 11 asuvad liikmesriigis)

Liikmesriikide liikmete assistendid: 21, kellest 9 asuvad liikmesriigis (21, kellest 8 asuvad liikmesriigis)

Ajutised töötajad: 199 (203)

Lepingulised töötajad: 27 (27)

Lähetatud riiklikud eksperdid: 24 (14)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Koordineerimiskoosolekute arv: 196 (206)

Juhtumeid kokku: 1  804(1  576)

Uimastikaubandus: 283 (239)
   (1)

Ebaseaduslik sisseränne: 32 (25)
   (1)

Inimkaubandus: 71 (84)
   (1)

Pettus: 560 (449)
   (1)

Küberkuritegevus: 42 (29)
   (1)

Terrorism: 14 (17)
   (1)

(Mobiilne) organiseeritud kuritegevus: 128 (257)
   (1)

PIF kuriteod: 76 (31)
   (1)

Korruptsioon: 55 (52)
   (1)

---

(1)  Juhtumite liigitamiseks kasutatav kuritegude nimekiri kajastab Eurojusti esmatähtsate kuritegude liike 2014. aastal.

Allikas: Eurojusti edastatud lisa.

---

EUROJUSTI VASTUS

| 11. | Eurojust nõustub kommentaariga ning lisab edaspidi eeldatud palgakohandused ja paranduskoefitsientide suurendused, mis tõenäoliselt otsustatakse pärast eelarve vastuvõtmist, eelarvesse. |
| --- | --- |

11.

Eurojust nõustub kommentaariga ning lisab edaspidi eeldatud palgakohandused ja paranduskoefitsientide suurendused, mis tõenäoliselt otsustatakse pärast eelarve vastuvõtmist, eelarvesse.

| 12. | Eurojust nõustub kommentaariga. |
| --- | --- |

12.

Eurojust nõustub kommentaariga.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/324 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/324

---

ARUANNE

Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/36)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet” või „Europol”) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet” või „Europol”) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2014. aastal parandas amet märkimisväärselt oma eelarve täitmise määrasid ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 5,7 miljoni euro ehk 6,7 %-ni (2013. aastal 11,6 %; 2012. aastal 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt suhteliselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,9 miljonit eurot ehk 27 % (2013. aastal 3,0 miljonit eurot ehk 41 %). Peamiselt tulenes see Europoli 2011. aastal avatud peakorteris tehtud hooldus- ja ümberehitustöödest (1,1 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

2014. aastal parandas amet märkimisväärselt oma eelarve täitmise määrasid ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 5,7 miljoni euro ehk 6,7 %-ni (2013. aastal 11,6 %; 2012. aastal 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt suhteliselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,9 miljonit eurot ehk 27 % (2013. aastal 3,0 miljonit eurot ehk 41 %). Peamiselt tulenes see Europoli 2011. aastal avatud peakorteris tehtud hooldus- ja ümberehitustöödest (1,1 miljonit eurot).

| 12. | Kõrge oli ka eelmisest aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr – 22 % (2013. aastal 9 %). Peamiselt tulenes tühistamine viivitustest välistarnijate teostatud IT-projektide valmimisel (põhiliselt dokumentatsiooni ja varade haldamise ning politseiandmete vahetamise valdkonnas). |
| --- | --- |

12.

Kõrge oli ka eelmisest aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamise määr – 22 % (2013. aastal 9 %). Peamiselt tulenes tühistamine viivitustest välistarnijate teostatud IT-projektide valmimisel (põhiliselt dokumentatsiooni ja varade haldamise ning politseiandmete vahetamise valdkonnas).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul. | Pooleli |
| 2013 | Amet on hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist aastate jooksul küll parandanud, ent mitte kõik 2013. aastal tehtud otsused ei põhinenud küllaldaselt täpsetel valikukriteeriumidel, realistlikel hinnapakkumistel või ei vastanud need kehtestatud erialastele nõuetele. Loetletud puudused mõjutasid hankemenetluste mõjusust. | Pooleli |
| 2013 | 2013. aastal parandas amet oma eelarve täitmise määra ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 9,4 miljoni euro ehk 11,6 %-ni (2012. aastal 16,3 miljonit eurot ehk 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,0 miljonit eurot ehk 41 % (2012. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 49 %). Need puudutasid põhiliselt hoone kavandatud ümberehitustöid aasta lõpus (1,8 miljonit eurot) ja muid halduskulusid, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul.

Pooleli

2013

Amet on hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist aastate jooksul küll parandanud, ent mitte kõik 2013. aastal tehtud otsused ei põhinenud küllaldaselt täpsetel valikukriteeriumidel, realistlikel hinnapakkumistel või ei vastanud need kehtestatud erialastele nõuetele. Loetletud puudused mõjutasid hankemenetluste mõjusust.

Pooleli

2013

2013. aastal parandas amet oma eelarve täitmise määra ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 9,4 miljoni euro ehk 11,6 %-ni (2012. aastal 16,3 miljonit eurot ehk 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,0 miljonit eurot ehk 41 % (2012. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 49 %). Need puudutasid põhiliselt hoone kavandatud ümberehitustöid aasta lõpus (1,8 miljonit eurot) ja muid halduskulusid, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Politseiamet (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88) | „Europoli ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel”. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu otsus Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta (2009/371/JSK)) | Pädevus

  Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.
  Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt Europoli asutamisotsuse artikli 4 lõikele 3.

  Põhiülesanded:







  — | teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88)

„Europoli ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel”.

Ameti pädevus

(Nõukogu otsus Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta (2009/371/JSK))

Pädevus

Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.

Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt Europoli asutamisotsuse artikli 4 lõikele 3.

Põhiülesanded:

—

teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine;

| — | liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel;

| — | kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele; |
| --- | --- |

—

kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele;

| — | taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral; |
| --- | --- |

—

taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral;

| — | liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega;

| — | oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine; |
| --- | --- |

—

oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine;

| — | liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil.

Lisaülesanded:

| — | arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu; |
| --- | --- |

—

arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu;

| — | varustada strateegiliste luureandmetega, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada ja sellist tegevust toetada. |
| --- | --- |

—

varustada strateegiliste luureandmetega, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada ja sellist tegevust toetada.

Lisaks abistada liikmesriike, andes toetust ja nõu ning aidates läbi viia uurimistööd järgmistes valdkondades:

| — | liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga;

| — | kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu;

| — | kuritegude ennetamise meetodid; |
| --- | --- |

—

kuritegude ennetamise meetodid;

| — | tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused. |
| --- | --- |

—

tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused.

Kooskõlas nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/511/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest, määrates Europoli eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks, on Europol eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks.

Europol töötleb ja edastab finantstehinguid käsitlevaid andmeid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisele lepingule, mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames.

Vastavalt nõukogu 13. detsembri 2011. aasta järeldusele Prümi otsuste rakendamise intensiivistamise kohta jätkab Europol jõupingutusi nn Prümi kasutajatoe loomiseks, et toetada Prümi otsuste igapäevast kohaldamist.

Europol toetab organiseeritud ja rasket kuritegevust käsitlevat ELi poliitikatsüklit ning EMPACT (1) projekte kooskõlas nõukogu järeldustega organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kohta ning nõukogu 27. mai 2011. aasta järeldustega ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013.

Europoli juurde on rajatud ka Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ning Europol toimib Euroopa küberkuritegevuse vastase võitluse keskasutusena vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (KOM(2012) 140 lõplik, 28.3.2012).

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja ühest komisjoni esindajast.

Direktor

| — | Direktori nimetab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks). |
| --- | --- |

—

Direktori nimetab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks).

| — | Direktorit abistavad kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks (samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks). |
| --- | --- |

—

Direktorit abistavad kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks (samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks).

| — | Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule. |
| --- | --- |

—

Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule.

| — | Direktor on Europoli seaduslik esindaja. |
| --- | --- |

—

Direktor on Europoli seaduslik esindaja.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

| — | Siseauditi funktsioon. |
| --- | --- |

—

Siseauditi funktsioon.

Andmekaitse ja isikuõiguste kaitse

| — | Ühine järelevalveasutus |
| --- | --- |

—

Ühine järelevalveasutus

| — | Andmekaitseametnik |
| --- | --- |

—

Andmekaitseametnik

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament, võttes arvesse kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovitust.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve 2014

84,3 (82,5) miljonit eurot

Personal 2014. aastal

| — | Ajutised töötajad: 450 (457) kohta ametikohtade loetelus. Töötajate tegelik arv seisuga 31.12.2014: 427 (426), v.a 13 ajutise teenistuja täitmata ametikohta, mille värbamismenetlused olid lõpetatud ja tööpakkumised valitud kandidaatidele saadetud. Alates jaanuarist 2015 vähendatakse ametikohtade arvu 10 võrra ning aasta lõpu seisuga oli 9 neist välja valitud. |
| --- | --- |

—

Ajutised töötajad: 450 (457) kohta ametikohtade loetelus. Töötajate tegelik arv seisuga 31.12.2014: 427 (426), v.a 13 ajutise teenistuja täitmata ametikohta, mille värbamismenetlused olid lõpetatud ja tööpakkumised valitud kandidaatidele saadetud. Alates jaanuarist 2015 vähendatakse ametikohtade arvu 10 võrra ning aasta lõpu seisuga oli 9 neist välja valitud.

| — | Lähetatud riiklikud eksperdid: 31 (34) (tegelik arv aasta lõpu seisuga) |
| --- | --- |

—

Lähetatud riiklikud eksperdid: 31 (34) (tegelik arv aasta lõpu seisuga)

| — | Lepingulised töötajad: 103 (94) (tegelik arv aasta lõpu seisuga) |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 103 (94) (tegelik arv aasta lõpu seisuga)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Amet kui õiguskaitseoperatsioonide peamine ELi tugikeskus

Operatiivtugi operatsioonidele ja ühistele uurimisrühmadele hõlmab järgmist: andmetöötlus, ristkontrolli aruanded, luureteatised, tehniline ja kohtuekspertiisi alane toetus ja teadmiste jagamine, mobiilse büroo kasutuselevõtt, analüüsiaruanded, operatiivtöö koordineerimine Europoli peakorteris, operatiivkoosolekud, rahaline toetus jne. Olulise ja EMPACTiga seotud tegevuse osakaalu kasvamise tõttu suurendas Europol nii operatiivsete toodete ja teenuste pakkumise kogust kui kvaliteeti:

| — | toetati 34  472 piirijuhtumit. Nende hulka kuulusid Euroopa piirkondliku politsei informatsiooni ja koostöökeskuse (Euroregional Police Information and Cooperation Centre, EPICC) algatatud 13  693 juhtumit (keskus hakkas SIENA süsteemi kasutama jaanuaris 2014). Kui EPICC juhtumid välja arvata, siis toetati 20  779 juhtumit, mida on 13 % rohkem kui 2013. aastal (18  310); |
| --- | --- |

—

toetati 34  472 piirijuhtumit. Nende hulka kuulusid Euroopa piirkondliku politsei informatsiooni ja koostöökeskuse (Euroregional Police Information and Cooperation Centre, EPICC) algatatud 13  693 juhtumit (keskus hakkas SIENA süsteemi kasutama jaanuaris 2014). Kui EPICC juhtumid välja arvata, siis toetati 20  779 juhtumit, mida on 13 % rohkem kui 2013. aastal (18  310);

| — | liikmesriikides toetati aktiivselt 632 uurimist, mis puudutasid kuritegevuse prioriteetseid valdkondi; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides toetati aktiivselt 632 uurimist, mis puudutasid kuritegevuse prioriteetseid valdkondi;

| — | Europol koordineeris ja toetas suuri luureinfol põhinevaid operatsioone, mis hõlmasid ELi ülest tegevust ja võtsid sihikule kuritegevuse tulipunktid ja tippkurjategijad. Operatsioonid ostusid edukaks (nt operatsioon Archimedes, lennundusalase pettuse vastane operatsioon (Airline Fraud Action Days)); |
| --- | --- |

—

Europol koordineeris ja toetas suuri luureinfol põhinevaid operatsioone, mis hõlmasid ELi ülest tegevust ja võtsid sihikule kuritegevuse tulipunktid ja tippkurjategijad. Operatsioonid ostusid edukaks (nt operatsioon Archimedes, lennundusalase pettuse vastane operatsioon (Airline Fraud Action Days));

| — | EC3 toetas tihedas koostöös liikmesriikide ja välispartneritega (sh erasektorist) mitme piiriülese juhtumi uurimist küberkuritegevuse valdkonnas. 1. septembril 2014 alustati ühise küberkuritegevuse vastase rakkerühma (J-CAT) jaoks Europoli peakorteris katseprojektiga. J-CAT loodi liikmesriikide ja operatiivalase koostöö partnerite koostööraamistikuna, mille eesmärk on tuua kokku kübervaldkonna alane uurimisteave ning aktiivselt prioriseerida, ette valmistada ja algatada küberkuritegevuse alaseid piiriüleseid uurimisi. Enam kui 15 EC3 toetatud operatsiooni algataja oli J-CAT; |
| --- | --- |

—

EC3 toetas tihedas koostöös liikmesriikide ja välispartneritega (sh erasektorist) mitme piiriülese juhtumi uurimist küberkuritegevuse valdkonnas. 1. septembril 2014 alustati ühise küberkuritegevuse vastase rakkerühma (J-CAT) jaoks Europoli peakorteris katseprojektiga. J-CAT loodi liikmesriikide ja operatiivalase koostöö partnerite koostööraamistikuna, mille eesmärk on tuua kokku kübervaldkonna alane uurimisteave ning aktiivselt prioriseerida, ette valmistada ja algatada küberkuritegevuse alaseid piiriüleseid uurimisi. Enam kui 15 EC3 toetatud operatsiooni algataja oli J-CAT;

| — | rahaliselt toetati 29 euro võltsimisjuhtumi uurimist; |
| --- | --- |

—

rahaliselt toetati 29 euro võltsimisjuhtumi uurimist;

| — | 2014. aastal toetati 33 ühise uurimisrühma tööd. 22 ühise uurimisrühma tööd toetati allkirjastatud kokkuleppe alusel täisliikmena. Kõik peale ühe toetatud ühise uurimisrühma olid seotud EMPACTi prioriteetidega; |
| --- | --- |

—

2014. aastal toetati 33 ühise uurimisrühma tööd. 22 ühise uurimisrühma tööd toetati allkirjastatud kokkuleppe alusel täisliikmena. Kõik peale ühe toetatud ühise uurimisrühma olid seotud EMPACTi prioriteetidega;

| — | liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava operatiivtoega väga rahul; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava operatiivtoega väga rahul;

| — | 2014. aastal koostati 5  617 operatiivaruannet (2013. aastal 2  250 aruannet) (sh ristkontrolli aruanded, operatiivanalüüsi aruanded, luureteatised ja juhtumipõhised tehnilised analüüsid); |
| --- | --- |

—

2014. aastal koostati 5  617 operatiivaruannet (2013. aastal 2  250 aruannet) (sh ristkontrolli aruanded, operatiivanalüüsi aruanded, luureteatised ja juhtumipõhised tehnilised analüüsid);

| — | rahaliselt toetati 269 operatiivkohtumist ja 54 EMPACTi kohtumist; |
| --- | --- |

—

rahaliselt toetati 269 operatiivkohtumist ja 54 EMPACTi kohtumist;

| — | menetleti kõik Ameerika Ühendriikidest ja liikmesriikidest saabunud asjaomased päringud ja kogu teave, täites seega terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu artiklites 4, 9 ja 10 sätestatud kohused; |
| --- | --- |

—

menetleti kõik Ameerika Ühendriikidest ja liikmesriikidest saabunud asjaomased päringud ja kogu teave, täites seega terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu artiklites 4, 9 ja 10 sätestatud kohused;

| — | klientide rahulolu määraks mõõdeti 70 % (see on viimaste aastate vältel pidevalt kasvanud). |
| --- | --- |

—

klientide rahulolu määraks mõõdeti 70 % (see on viimaste aastate vältel pidevalt kasvanud).

Strateegilise analüüsi alane võimekus

Strateegilised tooted, sealhulgas ohuhinnangute ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine:

| — | koostati 26 strateegilist aruannet organiseeritud kuritegevuse ning 20 strateegilist aruannet terrorismi kohta, sh internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang (iOCTA), metamfetamiini põhjustatud ohtude hinnang, aruanne ELi terrorismi olukorra ja suundumuste kohta (TE-SAT), ohuhinnang ISILi (2) terroristliku liikumise ja selle mõju kohta ELile, aruanne terrorismi eesmärgil tehtavate reiside kohta (rõhuasetus Süürial); |
| --- | --- |

—

koostati 26 strateegilist aruannet organiseeritud kuritegevuse ning 20 strateegilist aruannet terrorismi kohta, sh internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang (iOCTA), metamfetamiini põhjustatud ohtude hinnang, aruanne ELi terrorismi olukorra ja suundumuste kohta (TE-SAT), ohuhinnang ISILi (2) terroristliku liikumise ja selle mõju kohta ELile, aruanne terrorismi eesmärgil tehtavate reiside kohta (rõhuasetus Süürial);

| — | liikmesriikide võetavate järelmeetmete võtmise võimaluste uurimiseks saatis Europol välja 96 varajase hoiatuse teadet (sh Cyberbits, Terrorism Modus Operandi Monitor teabelehed, luureteatised ning uurimis-, analüüsi- ja teavituslehed (nn SCAN teated)). |
| --- | --- |

—

liikmesriikide võetavate järelmeetmete võtmise võimaluste uurimiseks saatis Europol välja 96 varajase hoiatuse teadet (sh Cyberbits, Terrorism Modus Operandi Monitor teabelehed, luureteatised ning uurimis-, analüüsi- ja teavituslehed (nn SCAN teated)).

Amet kui ELi kriminaalteabe keskus

Teabehalduse võimekus, Europoli turvaline teabevahetusvõrk (SIENA), Europoli infosüsteem (EIS), kontaktbüroode võrgustik.

| — | Kokku vahetati SIENA kaudu Europoli, liikmesriikide ja kolmandate poolte vahel 6 05  245 operatiivteadet. Nende hulka kuulusid Euroopa piirkondliku politsei informatsiooni ja koostöökeskuse (Euroregional Police Information and Cooperation Centre) vahenduse edastatud 65  691 juhtumit. Keskus hakkas SIENA süsteemi kasutama jaanuaris 2014. Kui EPICC SIENA teabevahetus välja arvata, siis vahetati kokku 5 39  554 operatiivteadet, mis on 18 % rohkem kui 2013. aastal (4 56  598). |
| --- | --- |

—

Kokku vahetati SIENA kaudu Europoli, liikmesriikide ja kolmandate poolte vahel 6 05  245 operatiivteadet. Nende hulka kuulusid Euroopa piirkondliku politsei informatsiooni ja koostöökeskuse (Euroregional Police Information and Cooperation Centre) vahenduse edastatud 65  691 juhtumit. Keskus hakkas SIENA süsteemi kasutama jaanuaris 2014. Kui EPICC SIENA teabevahetus välja arvata, siis vahetati kokku 5 39  554 operatiivteadet, mis on 18 % rohkem kui 2013. aastal (4 56  598).

| — | Europol aktsepteeris 50  285 (43  104) teadet, millest 47  157 (40  617) vajasid edasist menetlemist (16 % rohkem kui 2013. aastal). |
| --- | --- |

—

Europol aktsepteeris 50  285 (43  104) teadet, millest 47  157 (40  617) vajasid edasist menetlemist (16 % rohkem kui 2013. aastal).

| — | EIS sisaldas 2014. aasta lõpu seisuga 2 36  606 (2 45  142) kannet. EISi kannete arvu vähenemine tuleneb Madalmaade kannete kavandatud kustutamisest, mis omakorda on seotud uue andmete sisestamise lahenduse arendamisega. Kavakohaselt sisestatakse andmed süsteemi tagasi 2015. aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

EIS sisaldas 2014. aasta lõpu seisuga 2 36  606 (2 45  142) kannet. EISi kannete arvu vähenemine tuleneb Madalmaade kannete kavandatud kustutamisest, mis omakorda on seotud uue andmete sisestamise lahenduse arendamisega. Kavakohaselt sisestatakse andmed süsteemi tagasi 2015. aasta jooksul.

| — | EISi kaudu algatati isikute kohta 619 (560) piiriülest päringut (Cross Border Crime Checks, CBCC). EISi kannete väiksemast arvust hoolimata suurenes tulemusi andnud CBCC päringute arv, mis võib viidata EISi kaudu vahetatud andmete kvaliteedi paranemisele. |
| --- | --- |

—

EISi kaudu algatati isikute kohta 619 (560) piiriülest päringut (Cross Border Crime Checks, CBCC). EISi kannete väiksemast arvust hoolimata suurenes tulemusi andnud CBCC päringute arv, mis võib viidata EISi kaudu vahetatud andmete kvaliteedi paranemisele.

| — | 2014. aasta lõpuks oli SIENA süsteemiga liitunud 573 (452) määratud pädevat asutust, sh kriminaaltulu jälitamise talitused, küberkuritegevuse uurimise üksused, rahapesu andmebürood, piirkondlikud platvormid ning kolmandad riigid. |
| --- | --- |

—

2014. aasta lõpuks oli SIENA süsteemiga liitunud 573 (452) määratud pädevat asutust, sh kriminaaltulu jälitamise talitused, küberkuritegevuse uurimise üksused, rahapesu andmebürood, piirkondlikud platvormid ning kolmandad riigid.

| — | Ameti ligi 200 kontaktametnikust koosnev ainulaadne võrgustik on ühenduslüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 28 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. Kontaktametnikud tagavad teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastavad tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud 13 ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, mis teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Lisaks on ametil kaks kontaktametnikku Washingtonis (Ameerika Ühendriigid) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Ameti ligi 200 kontaktametnikust koosnev ainulaadne võrgustik on ühenduslüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 28 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. Kontaktametnikud tagavad teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastavad tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud 13 ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, mis teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Lisaks on ametil kaks kontaktametnikku Washingtonis (Ameerika Ühendriigid) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa).

Amet kui ELi õiguskaitsealane eksperdikeskus

Europoli ekspertide platvorm (EPE), andmevahetusplatvormid ja andmete säilitamise lahendused, teadmistooted ja -teenused, koolitus, konverentsid ja teavitusüritused:

| — | Europoli ekspertide platvormile on loodud 33 platvormi, sh 6  045 aktiivset kasutajakontot (2013. aasta lõpus 32 platvormi ja 4  419 kasutajat); |
| --- | --- |

—

Europoli ekspertide platvormile on loodud 33 platvormi, sh 6  045 aktiivset kasutajakontot (2013. aasta lõpus 32 platvormi ja 4  419 kasutajat);

| — | Europol toetas erinevate koolituskursuste ja veebiseminaride läbiviimist (korraldajateks Europol, CEPOL või liikmesriik); |
| --- | --- |

—

Europol toetas erinevate koolituskursuste ja veebiseminaride läbiviimist (korraldajateks Europol, CEPOL või liikmesriik);

| — | Europoli peakorteris korraldati iga-aastane suur Euroopa politseikonverents. |
| --- | --- |

—

Europoli peakorteris korraldati iga-aastane suur Euroopa politseikonverents.

Välissuhted

Amet teeb koostööd paljude ELi partnerite, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Teabevahetus partneritega toimub koostöölepingute alusel. Strateegilised lepingud võimaldavad vahetada kõiki andmeid, välja arvatud isikuandmed, operatiivtööd käsitlevad lepingud võimaldavad vahetada ka isikuandmeid.

| — | 2014. aasta lõpu seisuga oli jõus 19 strateegilist lepingut ja 14 operatiivtööd käsitlevat lepingut (18 ELi mittekuuluva riigiga, 12 ELi organi ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga). |
| --- | --- |

—

2014. aasta lõpu seisuga oli jõus 19 strateegilist lepingut ja 14 operatiivtööd käsitlevat lepingut (18 ELi mittekuuluva riigiga, 12 ELi organi ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga).

| — | Otsejuurdepääs SIENA-le on 11 operatiivkoostööpartneril ja neljal strateegilise koostöö partneril. |
| --- | --- |

—

Otsejuurdepääs SIENA-le on 11 operatiivkoostööpartneril ja neljal strateegilise koostöö partneril.

| — | 2014. aasta lõpu seisuga tegi 10 operatiivkoostöö lepingutega välispartnerit koostööd vähemalt ühe riikliku keskusega. |
| --- | --- |

—

2014. aasta lõpu seisuga tegi 10 operatiivkoostöö lepingutega välispartnerit koostööd vähemalt ühe riikliku keskusega.

| — | Teabevahetus välispartneritega (10  651) suurenes 2013. aastaga võrreldes 23 % (8  663). |
| --- | --- |

—

Teabevahetus välispartneritega (10  651) suurenes 2013. aastaga võrreldes 23 % (8  663).

| — | Jätkati pikaajaliste partnerlussuhete loomist erasektoriga. EC3 sõlmis 2014. aastal erasektori ettevõtetega (sh Microsoft, McAfee, Cloud Security Alliance, EBF, Kaspersky, Symantec) 17 vastastikuse mõistmise memorandumit. |
| --- | --- |

—

Jätkati pikaajaliste partnerlussuhete loomist erasektoriga. EC3 sõlmis 2014. aastal erasektori ettevõtetega (sh Microsoft, McAfee, Cloud Security Alliance, EBF, Kaspersky, Symantec) 17 vastastikuse mõistmise memorandumit.

---

(1)  Valdkondadevaheline kuritegevusega seotud ohte käsitlev Euroopa platvorm (EMPACT).

(2)  Iraagi ja Levanti Islamiriik (ISIL).

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Europol võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ning jätkab tegevust eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamisel, eelkõige seoses halduskulude ülekandmistega. |
| --- | --- |

11.

Europol võtab kontrollikoja kommentaari teadmiseks ning jätkab tegevust eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamisel, eelkõige seoses halduskulude ülekandmistega.

| 12. | Europol võtab teadmiseks kontrollikoja kommentaari eelmisest aastast üle kantud kulukohustuste tühistamise kõrge määra kohta. IT-projektide viivitused olid seotud Europoli hangitud valmislahendustega. Projektide eelarve vähene täitmine tulenes peamiselt välistarnijate viivitustest kokkulepitud tarnekava täitmisel. Viivitused ei kahjustanud tegevuspidevust, sest asjaomaste süsteemide jaoks jätkati olemasolevate IT-lahenduste kasutamist. Tuleb märkida, et eelmise eelarveaastaga võrreldes vähendas Europol oluliselt ülekandmiste absoluutsummasid. Nii oli välistarnijate põhjustatud tarneviivitusest hoolimata kasutamata ülekandmiste tegelik nominaalne suurenemine 2014. aasta lõpus 0,9 miljonit eurot (võrreldes 2013. aastaga). |
| --- | --- |

12.

Europol võtab teadmiseks kontrollikoja kommentaari eelmisest aastast üle kantud kulukohustuste tühistamise kõrge määra kohta. IT-projektide viivitused olid seotud Europoli hangitud valmislahendustega. Projektide eelarve vähene täitmine tulenes peamiselt välistarnijate viivitustest kokkulepitud tarnekava täitmisel. Viivitused ei kahjustanud tegevuspidevust, sest asjaomaste süsteemide jaoks jätkati olemasolevate IT-lahenduste kasutamist. Tuleb märkida, et eelmise eelarveaastaga võrreldes vähendas Europol oluliselt ülekandmiste absoluutsummasid. Nii oli välistarnijate põhjustatud tarneviivitusest hoolimata kasutamata ülekandmiste tegelik nominaalne suurenemine 2014. aasta lõpus 0,9 miljonit eurot (võrreldes 2013. aastaga).

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/334 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/334

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/37)

SISSEJUHATUS

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet” või „FRA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet” või „FRA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas ameti raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2014. aasta eelarveassigneeringud olid täies ulatuses kulukohustustega seotud. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 5 51  466 eurot ehk 25 % (2013: 5 79  429 eurot ehk 27 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 8 48  956 eurot ehk 75 % (2013: 5 6 25  444 eurot ehk 69 %). |
| --- | --- |

11.

2014. aasta eelarveassigneeringud olid täies ulatuses kulukohustustega seotud. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 5 51  466 eurot ehk 25 % (2013: 5 79  429 eurot ehk 27 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 8 48  956 eurot ehk 75 % (2013: 5 6 25  444 eurot ehk 69 %).

| 12. | II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga, mille eest tuli tasuda alles 2015. aastal. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale. |
| --- | --- |

12.

II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga, mille eest tuli tasuda alles 2015. aastal. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale.

MUU KOMMENTAAR

| 13. | 2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 26st sel ajal töötanud ametnikust kümnele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 45  892 eurot vähem. Amet teeb täiendavad palgamaksed esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

13.

2005. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 26st sel ajal töötanud ametnikust kümnele oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 45  892 eurot vähem. Amet teeb täiendavad palgamaksed esimesel võimalusel.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 100 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 5 79  429 eurot (27 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 6 25  444 eurot (69 %). | Ei kohaldata |
| 2013 | II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 100 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 5 79  429 eurot (27 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 6 25  444 eurot (69 %).

Ei kohaldata

2013

II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale.

Ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (Viin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Nõukogu poolt kooskõlas aluslepingute sätetega lihthäälteenamusega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337) |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Nõukogu poolt kooskõlas aluslepingute sätetega lihthäälteenamusega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337)

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007)

Eesmärgid

| — | Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Ülesanded

| — | Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid; |
| --- | --- |

—

Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid;

| — | välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või neid toetada; |
| --- | --- |

—

viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või neid toetada;

| — | koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust; |
| --- | --- |

—

koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust;

| — | avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest;

| — | avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel; |
| --- | --- |

—

avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel;

| — | avaldada iga-aastane tegevusaruanne; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane tegevusaruanne;

| — | arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet oma töö kohta. |
| --- | --- |

—

arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet oma töö kohta.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Iga liikmesriigi määratud üks sõltumatu isik, üks Euroopa Nõukogu poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik ja kaks komisjoni esindajat.

Ülesanded

Võtta vastu ameti eelarve, tööprogramm ja aastaaruanded. Võtta vastu lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu. Anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Juhatus

Koosseis

| — | Haldusnõukogu esimees. |
| --- | --- |

—

Haldusnõukogu esimees.

| — | Haldusnõukogu aseesimees. |
| --- | --- |

—

Haldusnõukogu aseesimees.

| — | Üks komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

—

Üks komisjoni esindaja.

| — | Kaks muud valitud liiget haldusnõukogust. |
| --- | --- |

—

Kaks muud valitud liiget haldusnõukogust.

| — | Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse määratud isik võib osaleda juhatuse koosolekutel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse määratud isik võib osaleda juhatuse koosolekutel.

Teaduskomitee

Koosseis

| — | Teaduskomitee koosneb üheteistkümnest põhiõiguste valdkonnas eriti pädevast sõltumatust isikust. |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee koosneb üheteistkümnest põhiõiguste valdkonnas eriti pädevast sõltumatust isikust.

| — | Haldusnõukogu nimetab liikmed ametisse pärast läbipaistvat kandideerimiskutse avaldamist ja valimisprotseduuri. |
| --- | --- |

—

Haldusnõukogu nimetab liikmed ametisse pärast läbipaistvat kandideerimiskutse avaldamist ja valimisprotseduuri.

Direktor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast arvamuste laekumist Euroopa Parlamendilt ja nõukogult, kes avaldavad oma eelistusjärjekorra.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

21,52 (21,62) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 99 % (99 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

75 (78) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 74 (75)

+

38 (38) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid).

Personal kokku: 113 (116), mis jaotub tööülesannete kaupa järgmiselt:

| — | põhitegevus: 72 (75) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 72 (75)

| — | haldusülesanded: 32 (33) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 32 (33)

| — | mitmesugused ülesanded: 9 (8) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 9 (8)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

FRANET

28 töövõtja kaastööde arv (riikide osalus): 223 (403)

ELi rahvusvahelise analüüsiga tegeleva partneri kaastööde arv: 1 (1)

Võrdleva analüüsiga tegeleva partneri kaastööde arv: 1 (2)

Koosolekute arv: 3 (3) (üks koosolek 11, üks 9 ja üks 56 osalejaga)

Uurimisaruanded

Aruannete arv:: 23 (19), lisaks 96 (12) keeleversiooni

Veebiandmete visualiseerimine: 5 (2), lisaks 2 (0) keeleversiooni

Koosolekute arv: 0 (1)

Aastaaruannete arv: 2 (2), lisaks 3 (2) keeleversiooni

Aastaaruande kokkuvõte: 1 (1), lisaks 1 (2) keeleversiooni

FRA arvamuste arv: 1 (2), lisaks 4 keeleversioon

E-raamat „FRA Annual Report 2013”: 0 (1), lisaks 0 (1) keeleversiooni

Teabelehed: 2 (4), lisaks 21 (71) keeleversiooni

Uurimistööga mitteseotud materjalid

FRA erinevad väljaanded: 59 (20)

Plakatite arv: 53 (15)

Tähtsamad konverentsid ja üritused

Põhiõiguste alane konverents: 1 (1)

FRA sümpoosion: 0 (1)

Põhiõiguste platvormi koosolek: 1 (1)

2 (1) ühisseminar ELi eesistujariigiga (Iirimaa):

Koostöö teiste institutsioonide ja asutustega ELi ja liikmesriikide tasandil

Liikmesriigid: 89 (29)

Euroopa Liidu Nõukogu: 25 (19)

Euroopa Komisjon: 22 (22)

Euroopa Parlament: 25 (15)

Euroopa välisteenistus: 1 (4)

ELi ametid ja muud organid: 33 (23)

Euroopa Kohus: 2 (2)

Regioonide Komitee: 1 (1)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee: 1 (0)

Euroopa Ombudsman: 2 (2)

Põhiõiguste platvorm: 3 (3)

Euroopa Nõukogu: 32 (25)

OSCE: 4 (4)

ÜRO: 9 (9)

Erialaasutused (riiklikud terviseuuringute instituudid ja samaväärsed asutused): 12 (8)

Muud koosolekud ja ümarlauakohtumised: 10 (7)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11.-12. | Amet tunnustab kontrollikoja tähelepanekut hoolsalt kontrollitud ja õigustatud ülekandmiste kohta. Amet soovib samuti rõhutada madalat tühistamiste määra igal aastal (praegu veel 2014. aasta kohta teadmata), mis on ligikaudu 2 % ja näitab lõplikku täitmist vähemalt 99 % ulatuses. Peame seda eelarve nõuetekohase täitmise parimaks näitajaks. |
| --- | --- |

11.-12.

Amet tunnustab kontrollikoja tähelepanekut hoolsalt kontrollitud ja õigustatud ülekandmiste kohta. Amet soovib samuti rõhutada madalat tühistamiste määra igal aastal (praegu veel 2014. aasta kohta teadmata), mis on ligikaudu 2 % ja näitab lõplikku täitmist vähemalt 99 % ulatuses. Peame seda eelarve nõuetekohase täitmise parimaks näitajaks.

| 13. | Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega võttis amet vajalikud parandusmeetmed ja tegi täiendavad palgamaksed. |
| --- | --- |

13.

Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega võttis amet vajalikud parandusmeetmed ja tegi täiendavad palgamaksed.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/342 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/342

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2015/C 409/38)

SISSEJUHATUS

| 1. | Varssavis asuv Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (edaspidi „agentuur” või „Frontex”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2). |
| --- | --- |

1.

Varssavis asuv Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (edaspidi „agentuur” või „Frontex”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (8).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Frontexiga koostööd tegevate riikide poolt rahastamislepingute alusel hüvitamiseks esitatud väljamaksetaotluste eel- ja järelkontrolle on märkimisväärselt parandatud. Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole aga alati piisavad. Frontex ei ole nõudnud ka kontrollitõendite esitamist, kuigi ELi finantsmääruse rakenduseeskirjades soovitatakse seda teatud piirmäärasid ületavate toetuste puhul teha (9). Kontrollitõendid lisaksid kindlust toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

11.

Frontexiga koostööd tegevate riikide poolt rahastamislepingute alusel hüvitamiseks esitatud väljamaksetaotluste eel- ja järelkontrolle on märkimisväärselt parandatud. Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole aga alati piisavad. Frontex ei ole nõudnud ka kontrollitõendite esitamist, kuigi ELi finantsmääruse rakenduseeskirjades soovitatakse seda teatud piirmäärasid ületavate toetuste puhul teha (9). Kontrollitõendid lisaksid kindlust toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,5 miljonit eurot ehk 36 % (2013. aastal 2,4 miljonit eurot ehk 27 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 28,4 miljonit eurot ehk 44 % (2013. aastal 29,2 miljonit eurot ehk 47 %). II jaotise suured ülekandmised olid peamiselt seotud agentuuri kolimisega uude hoonesse 2014. aasta detsembris. III jaotise suured ülekandmised tulenesid peamiselt agentuuri tegevuse mitmeaastasest iseloomust ning 4,2 miljoni euro suuruse täiendava eelarve heakskiitmisest 2014. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

12.

Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 4,5 miljonit eurot ehk 36 % (2013. aastal 2,4 miljonit eurot ehk 27 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 28,4 miljonit eurot ehk 44 % (2013. aastal 29,2 miljonit eurot ehk 47 %). II jaotise suured ülekandmised olid peamiselt seotud agentuuri kolimisega uude hoonesse 2014. aasta detsembris. III jaotise suured ülekandmised tulenesid peamiselt agentuuri tegevuse mitmeaastasest iseloomust ning 4,2 miljoni euro suuruse täiendava eelarve heakskiitmisest 2014. aasta oktoobris.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas agentuur ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme. |
| --- | --- |

13.

Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas agentuur ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme.

| 14. | Schengeni lepinguga ühinenud riikide (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) rahalise panuse arvutamine vajab täpsustamist, et see vastaks asjaomase õigusakti sätetele (10). Näiteks peaks arvutus põhinema komisjoni lõplikul toetusel, mitte aasta eelarves kavandatud summal. |
| --- | --- |

14.

Schengeni lepinguga ühinenud riikide (Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits) rahalise panuse arvutamine vajab täpsustamist, et see vastaks asjaomase õigusakti sätetele (10). Näiteks peaks arvutus põhinema komisjoni lõplikul toetusel, mitte aasta eelarves kavandatud summal.

| 15. | Ühendkuningriigi ja Iirimaa (kumbki ei ole Schengeni kokkuleppega liitunud) rahaline osalus on püsinud juba aastaid muutumatuna, kuigi tegevus, milles mõlemad riigid osalevad, on märkimisväärselt laienenud. Seetõttu on juba ammu aeg nende riikide rahalise panuse suurus üle vaadata. |
| --- | --- |

15.

Ühendkuningriigi ja Iirimaa (kumbki ei ole Schengeni kokkuleppega liitunud) rahaline osalus on püsinud juba aastaid muutumatuna, kuigi tegevus, milles mõlemad riigid osalevad, on märkimisväärselt laienenud. Seetõttu on juba ammu aeg nende riikide rahalise panuse suurus üle vaadata.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012 (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

9

(10)  Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe (ELT L 243, 16.9.2010, lk 4); Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe (ELT L 188, 20.7.2007, lk 19).

10

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Nagu ka eelmisel aastal, on ülekandmiste määr liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | Ei kohaldata |
| 2011 | Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandmiseks selget alust. | Lõpetatud |
| 2011 | 2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski. | Lõpetatud |
| 2012 | Puudusi leiti tarnijate esitatud dokumentide ja agentuuri vastavate kannete omavahelisel seostamisel. | Pooleli |
| 2012 | Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 89,6 miljonit eurot, millest 21,8 miljonit eurot (25 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) kanti üle 2013. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveassigneeringute ülekandmisi tehti summas 19,6 miljonit eurot. Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, ehkki osaliselt tuleneb see agentuuri tegevuse operatiivsest, mitmeaastasest iseloomust. 2013. aasta veebruari lõpuks oli 1,1 miljonit eurot ülekandmistest tühistatud. | Ei kohaldata |
| 2012 | Kontrollitud värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | Pooleli |
| 2013 | Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijatega arveldamise saldo üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida. | Pooleli |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti 2014. aastasse üle ligi 32 miljonit eurot (35 %). Agentuuri tegevuse mitmeaastase iseloomu ning ettenägematute sündmustega seotud kõrgendatud riski tõttu on iga-aastase eelarve kavandamine ja rakendamine küll keeruline, kuid eelarvealast järelevalvet annab siiski parandada, et vähendada ülekandmise määra. | Ei kohaldata |
| 2013 | Ülekandmised hõlmavad üldiseid kulukohustusi summas 5,2 miljonit eurot. See on ülejääk 8,2 miljoni euro suurusest täiendavast toetusest, mille eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2013. aasta lõpus, et rahastada ettenägematuid ja kiireloomulisi operatsioone. Kuigi üldised kulukohustused nähti ette 2014. aasta asjaomaste operatsioonide katmiseks, ei anna agentuuri finantsmäärus selliseks ülekandmiseks selget alust. | Lõpetatud |
| 2013 | 2013. aastal tegi agentuur eelarves 29 ümberpaigutust summas 12,2 miljonit eurot. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et operatsioonide jaoks vajalikud vahendid kanti üle teistelt eelarveridadelt, kuni tehti kättesaadavaks täiendavad toetused. | Ei kohaldata |
| 2013 | Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Nagu ka eelmisel aastal, on ülekandmiste määr liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

Ei kohaldata

2011

Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandmiseks selget alust.

Lõpetatud

2011

2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski.

Lõpetatud

2012

Puudusi leiti tarnijate esitatud dokumentide ja agentuuri vastavate kannete omavahelisel seostamisel.

Pooleli

2012

Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 89,6 miljonit eurot, millest 21,8 miljonit eurot (25 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) kanti üle 2013. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveassigneeringute ülekandmisi tehti summas 19,6 miljonit eurot. Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, ehkki osaliselt tuleneb see agentuuri tegevuse operatiivsest, mitmeaastasest iseloomust. 2013. aasta veebruari lõpuks oli 1,1 miljonit eurot ülekandmistest tühistatud.

Ei kohaldata

2012

Kontrollitud värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

Pooleli

2013

Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijatega arveldamise saldo üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida.

Pooleli

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti 2014. aastasse üle ligi 32 miljonit eurot (35 %). Agentuuri tegevuse mitmeaastase iseloomu ning ettenägematute sündmustega seotud kõrgendatud riski tõttu on iga-aastase eelarve kavandamine ja rakendamine küll keeruline, kuid eelarvealast järelevalvet annab siiski parandada, et vähendada ülekandmise määra.

Ei kohaldata

2013

Ülekandmised hõlmavad üldiseid kulukohustusi summas 5,2 miljonit eurot. See on ülejääk 8,2 miljoni euro suurusest täiendavast toetusest, mille eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2013. aasta lõpus, et rahastada ettenägematuid ja kiireloomulisi operatsioone. Kuigi üldised kulukohustused nähti ette 2014. aasta asjaomaste operatsioonide katmiseks, ei anna agentuuri finantsmäärus selliseks ülekandmiseks selget alust.

Lõpetatud

2013

2013. aastal tegi agentuur eelarves 29 ümberpaigutust summas 12,2 miljonit eurot. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et operatsioonide jaoks vajalikud vahendid kanti üle teistelt eelarveridadelt, kuni tehti kättesaadavaks täiendavad toetused.

Ei kohaldata

2013

Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

Pooleli

---

II LISA

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Varssavi)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d) | Artikkel 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [–-]”
  Artikli 77 lõige 2: „[–-] Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed:
  [–-]






  b) | välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d)

Artikkel 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [–-]”

Artikli 77 lõige 2: „[–-] Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed:

[–-]

b)

välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll;

[–-]

| d) | välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine; |
| --- | --- |

d)

välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine;

[–-]”.

Agentuuri pädevus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 863/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1168/2011

Viimane muudatus jõustus 12.12.2011; tabeli sisu kajastab olukorda pärast seda muudatust.

Eesmärgid

Frontex asutati ELi liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.

Peamised ülesanded

| a) | koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel; |
| --- | --- |

a)

koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel;

| b) | abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel ning töötada välja ühised õppestandardid; |
| --- | --- |

b)

abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel ning töötada välja ühised õppestandardid;

| c) | teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril; |
| --- | --- |

c)

teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril;

| d) | osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises; |
| --- | --- |

d)

osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises;

| e) | abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi; |
| --- | --- |

e)

abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi;

| f) | anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist; |
| --- | --- |

f)

anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist;

| g) | luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames; |
| --- | --- |

g)

luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames;

| h) | arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku; |
| --- | --- |

h)

arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku;

| i) | anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) arendamiseks ja toimimiseks. |
| --- | --- |

i)

anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) arendamiseks ja toimimiseks.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat ja üks esindaja igast Schengeni riigist.

Ülesanded

| a) | nimetab tegevdirektori; |
| --- | --- |

a)

nimetab tegevdirektori;

| b) | võtab vastu agentuuri koondaruande; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu agentuuri koondaruande;

| c) | võtab vastu agentuuri töökava; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu agentuuri töökava;

| d) | kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused; |
| --- | --- |

d)

kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused;

| e) | täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

e)

täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid;

| f) | teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle; |
| --- | --- |

f)

teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle;

| g) | kehtestab oma töökorra; |
| --- | --- |

g)

kehtestab oma töökorra;

| h) | kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika; |
| --- | --- |

h)

kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika;

| i) | võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava. |
| --- | --- |

i)

võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2014. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

97,9(93,95) miljonit eurot

Liidu toetus 86,6 (87,7) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade loetelu:

kavandatud ajutiste ametikohtade arv: 152 (153), millest täidetud: 149 (142)

Muud ametikohad:

kavandatud lepinguliste töötajate arv: 87 (1) (87), millest täidetud: 85 (1) (82)

Lähetatud riiklike ekspertide ametikohti kavandatud: 78 (78), millest täidetud: 77 (76)
   (2)

Ametikohtade arv kokku: 317 (318), millest täidetud: 311 (300)

põhitegevus: 218 (227), haldusülesanded: 93 (91).

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Riskianalüüsi üksus
  koostas 60 (79) strateegilist aruannet, sealhulgas 10 korralist aastaaruannet, kolm eriaruannet, 14 kvartaliaruannet, mis käsitlesid liikmesriikide ning valikuliste ELiga piirnevate regioonide olukorra ajakohastamist ja analüüsi, 39 strateegilise järelevalve aruannet; 456 (510) ühisoperatsioonide kavandamist, elluviimist ja hindamist toetavat analüütilist väljaannet; 25 (81) muud tüüpi aruannet, sealhulgas ülevaated agentuuri juhtkonnale, ELi Komisjonile ja teistele; testiti ja võeti kasutusele uut tüüpi igakuise analüütilise aruandluse protsess; 7 (7) agentuuri veebisaidil avaldatud laiemale avalikkusele mõeldud strateegilist aruannet. Korraldati 4 (4) Frontexi riskianalüüsi võrgustiku korralist kohtumist, 2 (5) ELi dokumentide võltsimise alase liikmesriikide võrgustiku kohtumist, 2 (4) taktikalise riski analüüsi kohtumist, 9 (10) piirkondlike ekspertide kohtumist/konverentsi ja 2 (1) piirkondlikku tehnilist õpikoda. Kooskõlas riskianalüüsi üksusele EUROSURi raames antud ülesannetega teostati 2014. aastal alljärgnevad väljundid ning edastati need liikmesriikidele või konsulteeriti viimastega analüüsikihi kasutajarühma raames, mis pidas 2014. aastal 4 (5) kohtumist: CPIP/ESP analüüsikihi raames: sisu (276 (317) toodet) ja põhiteenuste edastamine; analüüsikihi toodete ja teenuste kataloogi koostamine; Eurosuri sündmuste kataloogi ajakohastamine; mõjutasandite metoodika väljaarendamine ja selle rakendamine maa- ja merepiiri lõikudel; analüüsirakenduste katseprojekt (IKT juhtimisel, sisendid riskianalüüsi üksuselt).

Ühise operatiivkoostöö üksus
  organiseeris 21 (19) ühisoperatsiooni, 11 (10) katseprojekti ja projekti, 68 (8) konverentsi, töötuba ja iga-aastast kohtumist ning 382 (64) operatiivkohtumist (ettevalmistavad/kavandamis-/hindamiskoosolekud ja õpitoad). Lisaks saadeti 45 (39) Frontexi koordineeritud ühise tagasisaatmisoperatsiooni käigus tagasi 2  271 (2  152) kolmandate riikide kodanikku. Kõigi ühisoperatsioonide peale kokku kogunes 4  499(2  832) operatiivtegevuse päeva; operatsioonide inimpäevade koguarv oli 69  702(89  548).

Frontexi vaatluskeskus
  esitas 2  452(2  226) olukorra aruannet, 97 (43) tõsise vahejuhtumi aruannet, 38 (44) välkaruannet ja 5 (10) missiooni hindamisaruannet ning laadis EUROSURi süsteemi üles 20  000 (20  084) artefakti. 242 (237) igapäevast infolehte saadeti ligikaudu 500 (500) tellijale; igapäevastele olukorrakirjeldustele ja operatsioonide ülevaadetele tehti 1  063(795) meediakaastööd. Frontexi vaatluskeskus kui keskne kontaktpunkt töötles üle 24  000(25  000) kirjavahetuse ühiku ning koondas need ühtsesse kontaktpunkti portaali Frontex-One-Stop-Shop (FOSS), mis on peamine teabevahetusplatvorm Frontexi ja välispartnerite vahel; üles laeti ja jagati 7  171 (6  238) dokumenti. 2014. aasta lõpu seisuga oli portaalil ligi 5  000(4  500) kasutajat. Vaatluskeskus sai ja valideeris ühisoperatsioonide teabeedastusrakenduse (JORA) kaudu ca35  000 (29  000) vahejuhtumi teadet ning korraldas rohkem kui 200-le (200) Frontexi ning liikmesriikide ja Schengeni riikide ametnikule JORA alase koolituse. EUROSURi raamistiku „Fusion Services” (ühildatud teenused) kohaldamise raames esitasid liikmesriigid 29 taotlust teenuste saamiseks, mis hõlmasid laevade jälgimist, nende asukoha määramist ja avastamist, keskkonnateenuseid ja pildimaterjali; lisaks viidi uute teenuste testimiseks läbi neli katsetust.

Ühiskasutusvahendite üksus
  korraldas 6 (9) üritust, kus osales 236 (252) osalejat liikmesriikidest. Kokku osalesid sidusrühmad üksuse tegevuses 284 (1  250) inimpäeva. 2014. aastal keskendus ühiskasutusvahendite üksus Euroopa piirivalverühmade ja tehnilise varustuse reservide loomisele, töötades välja aruandlusvõimekuse, võttes mõlema haldamiseks kasutusele asjakohase tarkvararakenduse ning täiendades lähetuses viibivate külalisametnike mehhanismi. Tähelepanu pöörati ka piirivalve tegevuses kasutatavate õhuseirevahendite hankimisele. Eelkõige korraldas ja juhtis ühiskasutusvahendite üksus iga-aastaseid kahepoolseid läbirääkimisi Frontexi ja liikmesriikide vahel ning läbirääkimisi kolmandate riikidega, et leppida kokku riikide panuses Frontexi ühiskasutusvahenditesse ja 2015. aasta operatiivtegevusse. Üksus viis ellu 5 (7) projekti Frontexi operatsioonide üldise mõjususe suurendamiseks.

Koolitusüksus korraldas 5 projekti ja 12 (17) muud tegevust hõlmava 4 (3) tegevusvaldkonna raames 189 (205) koolitusüritust (kursused, arengukohtumised jne), millest võttis osa 2  600 (3  253) inimest. Kokku osalesid sidusrühmad koolitustegevuses 11  936(12  460) inimpäeva.

Esimese tegevusvaldkonna raames allkirjastasid partnerid Euroopa strateegilise piirihaldamise magistriprogrammi konsortsiumilepingu; magistriprogrammi väljatöötamine jätkus eesmärgiga käivitada programm 2015. aasta septembris. Koostöös liikmesriikide ja nende piirivalve eriala õppuritega viidi läbi ühtse väljaõppekava koostalitusvõime hindamise programm.

Teise tegevusvaldkonna raames organiseeriti Euroopa piirivalverühmade koolitusi. Lisaks olemasolevatele koolitustele koostati arendusplaanid kahe uue koolituse jaoks merepiirivalve seireohvitseridele ning maismaapiirivalve seireohvitseridele.

Kolmanda tegevusvaldkonna raames (piirivalvekoolituse ja otsese täiendkoolituse ühised standardid ja vahendid) töötati muu hulgas välja ja võeti kasutusele Euroopa teenistuskoerte koolitajate koolitus. Schengeni hindajate koolituskava vaadati üle ja kohandati vastavalt uues Schengeni hindamismehhanismis sätestatud nõuetele; uue õppekava järgi viidi läbi ka esimene koolitus.

Neljanda tegevusvaldkonna raames (võrgustikud ja IT-alased teemad) viidi läbi uuring, mille eesmärk oli paika panna Frontexi koolitustegevuse uue IT-platvormi põhimõtted. Uue IT-platvormi arendust ja rakendamist alustatakse 2015. aasta esimeses kvartalis.

Teadus- ja arendustöö üksus
  organiseeris 3 (8) projekti raames 26 (40) kohtumist, milles osales 659 (950) inimest (liikmesriikidest, Schengeni riikidest, ELi institutsioonidest, valitsustevahelistest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest, kõrgkoolidest, teadusasutustest ja tööstusringkondadest). Kokku osalesid sidusrühmad loetletud tegevustes 1  239(2  000) inimpäeva. Teadus- ja arendustöö üksus jätkas parimate tavade suuniste määratlemist ja arendamist järgmises valdkondades: automaatne piirikontroll, maismaa- ja merepiiri piiripunktides tehtav piirikontroll, viisainfosüsteemi ettevalmistamine ja rakendamine liikmesriikides, ning maismaapiiride valvamine. Kogu aasta vältel töötati selle nimel, et koostada raamistik, mille põhjal liikmesriigid saaksid välja arendada reisijate analüüsi võimekuse; lisaks toetati rände ja siseasjade peadirektoraati tarkade piiride uuringu tegemisel ning eu-LISAt tarkade piiride katseprojekti väljatöötamisel.

Piiriseire valdkonnas võttis teadus- ja arendustöö üksus meetmeid, et tõsta liikmesriikide teadlikkust seoses uute võimalustega sensorite, platvormide ja täiustatud süsteemilahenduste vallas, lihtsustades ühtlasi ka uute tehnoloogiate katsetamist liikmesriikide piirivalves ning Frontexi koordineeritud ühisoperatsioonide raames.

Teadus- ja arendustöö üksus tutvustas asjakohastele sidusrühmadele käimasolevaid ja uusi piiride julgeoleku alaseid uurimisprojekte, tagades nende uurimisvaldkondade ja projektitulemuste vastamise piiride haldamisega tegeleva kogukonna vajadustele ja piirijulgeoleku nõuetele. Teadus- ja arendustöö üksus panustas piirijulgeoleku alase võimekuse edendamisse, tutvustades piirivalveasutustele uusi ja uuenduslikke võimalusi (nt kommertskasutusele eelnevad hanked), mida saab teadus- ja arendustegevuse teenuste hankimisel kasutada. Üksuse eesmärk oli rakendada uusi lahendusi piirivalveasutuste vajaduste rahuldamiseks.

Partnerlus ja koostöö kolmandate riikidega:
  2014. aastal ei sõlmitud küll ühtegi uut töökorralduse kokkulepet (2013. aastal 19), ent koostööd kolmandate riikidega tugevdati, ning konkreetsete teemade ja operatsioonide valdkonnas saavutati praktilisi tulemusi. Frontexi ja Türgi pädevate asutuste vahel sõlmiti koostöökava, milles pandi paika järgnevatel aastatel ellu viidav tegevus. Frontexi muudetud määruse artikli 14 lõikes 5 määratletud tehnilise abi valdkonnas on agentuur teinud mitu suutlikkuse arendamise alast algatust idapartnerluse piirkonnas, Põhja-Aafrikas (Tuneesia ja Maroko), Lääne-Balkani riikides ja Türgis; algatused puudutavad migratsiooni, piiride ja julgeoleku alaseid teemasid.

Frontex korraldas edukalt 22. rahvusvahelise piiripolitsei konverentsi, millest võtsid osa maailma 62 riigi piirivalveorganisatsioonide juhid ja tippametnikud.

ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö eest vastutav meeskond
  koostas komisjonile strateegilise dokumendi JSK valdkonna tuleviku ja Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia uuendamise kohta. Meeskond tegi komisjoniga tihedat koostööd ka ELi sisejulgeolekufondi rakendamise teemal, toetas poliitikaalase dialoogi ettevalmistamist liikmesriikidega ning koostas arvamusi liikmesriikide (mitmeaastaste) programmide projektide kohta.

Töötati ka partneritega piiri- ja migratsiooni halduse ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas tehtava koostöö konsolideerimise ja tihendamise suunas. Euroopa välisteenistusega sõlmiti uus töökorralduse kokkulepe (11). Lisaks saavutati töötasandil kokkulepe uue põhjalikuma töökorralduse kokkuleppe sõlmimiseks Europoliga; uus kokkulepe võimaldab isikuandmete töötlemist ja edastamist, kuid jõustub alles peale Euroopa Andmekaitseinspektorilt heakskiidu saamist.

---

(1)  Ei sisalda välissuhete peadirektoraadi eelarvest rahastatud nelja lepingulist ametikohta.

(2)  Täidetud ametikohtade arv (77) sisaldab 75 lähetatud riiklikku eksperti ja 2 riiklikku eksperti, kelle kulusid ei tasu Frontex; 1 lähetatud riikliku eksperdi ametikoht on täitmata.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 11. | Agentuuril on hea meel kontrollikoja avalduse üle seoses eel- ja järelkontrollide olulise paranemisega. Kontrollitõendite nõudmise kohta märgib agentuur, et sellised tõendid koostati juba 2010. aastal. Kuigi maksete saajatele on küsimust selgitatud, ei väljastanud sõltumatud auditeerijad kontrollitõendeid ning viimase nõude laekumise tähtaega pikendati oluliselt. Et ka välispiirifondil ja sisejulgeolekufondil on auditiasutused, otsib agentuur koostöövõimalusi. |
| --- | --- |

11.

Agentuuril on hea meel kontrollikoja avalduse üle seoses eel- ja järelkontrollide olulise paranemisega. Kontrollitõendite nõudmise kohta märgib agentuur, et sellised tõendid koostati juba 2010. aastal. Kuigi maksete saajatele on küsimust selgitatud, ei väljastanud sõltumatud auditeerijad kontrollitõendeid ning viimase nõude laekumise tähtaega pikendati oluliselt. Et ka välispiirifondil ja sisejulgeolekufondil on auditiasutused, otsib agentuur koostöövõimalusi.

| 12. | Agentuuril on hea meel, et kontrollikoda suhtub kavandatud ülekandmistesse mõistvalt. Eelkõige III jaotise kulud olenevad oluliselt liikmesriikide toetuste hüvitusnõuete tähtaegsest esitamisest; ajavahemik ametniku või õhusõiduki/laeva Frontexi koordineeritud ühisoperatsiooni juurde lähetamise viimasest päevast nõude esitamiseni on keskmiselt neli kuni kuus kuud. |
| --- | --- |

12.

Agentuuril on hea meel, et kontrollikoda suhtub kavandatud ülekandmistesse mõistvalt. Eelkõige III jaotise kulud olenevad oluliselt liikmesriikide toetuste hüvitusnõuete tähtaegsest esitamisest; ajavahemik ametniku või õhusõiduki/laeva Frontexi koordineeritud ühisoperatsiooni juurde lähetamise viimasest päevast nõude esitamiseni on keskmiselt neli kuni kuus kuud.

| 13. | Agentuur jagab täielikult kontrollikoja arvamust, et toetuste süsteem ei ole asjakohane ega ka kõige tõhusam vahend Frontexi koordineeritud operatsioonide rahastamiseks. Frontexi volitusi koordineerida piirivalveasutuste tegevust on raske täita, kui kasutada rahastusvahendina toetusi. Asutamismääruse artikli 3 lõike 4 järgi peab Frontex kasutama toetusi oma koordineeritud ühisoperatsioonide (kaas-)finantseerimiseks; agentuur arutab küsimust asutamismääruse järgmisel läbivaatamisel, mis toimub pärast korralist 5-aastast hindamist. |
| --- | --- |

13.

Agentuur jagab täielikult kontrollikoja arvamust, et toetuste süsteem ei ole asjakohane ega ka kõige tõhusam vahend Frontexi koordineeritud operatsioonide rahastamiseks. Frontexi volitusi koordineerida piirivalveasutuste tegevust on raske täita, kui kasutada rahastusvahendina toetusi. Asutamismääruse artikli 3 lõike 4 järgi peab Frontex kasutama toetusi oma koordineeritud ühisoperatsioonide (kaas-)finantseerimiseks; agentuur arutab küsimust asutamismääruse järgmisel läbivaatamisel, mis toimub pärast korralist 5-aastast hindamist.

| 14. | Agentuur vaatab läbi Schengeni lepinguga liitunud riikide rahalise panuse arvutamise metoodika, pidades meeles, et õigussätte sõnastus on ebaselge, näiteks mida tähendab „eelarveline”. Pärast läbivaatamist vormistatakse metodoloogia nõuetekohases õiguslikus vormingus. |
| --- | --- |

14.

Agentuur vaatab läbi Schengeni lepinguga liitunud riikide rahalise panuse arvutamise metoodika, pidades meeles, et õigussätte sõnastus on ebaselge, näiteks mida tähendab „eelarveline”. Pärast läbivaatamist vormistatakse metodoloogia nõuetekohases õiguslikus vormingus.

| 15. | Agentuuril on hea meel kontrollikoja järelduse üle; haldusnõukogu eelarve ja arvepidamise töörühm tegeleb küsimusega ning esitab haldusnõukogule soovituse ning tegevuskava seoses Ühendkuningriigi ja Iirimaa rahalise panusega. |
| --- | --- |

15.

Agentuuril on hea meel kontrollikoja järelduse üle; haldusnõukogu eelarve ja arvepidamise töörühm tegeleb küsimusega ning esitab haldusnõukogule soovituse ning tegevuskava seoses Ühendkuningriigi ja Iirimaa rahalise panusega.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/353 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/353

---

ARUANNE

Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2015/C 409/39)

SISSEJUHATUS

| 1. | 1. septembril 2012 Brüsselist Prahasse üle viidud (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur” või „GSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010 (2), millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008 (4), et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu ja käitamise etapis kõnealuseid programme reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2008 vähendati agentuuri vastutusvaldkondi ja tema peamisteks ülesanneteks jäid Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja turuleviimise ettevalmistamine (5). Lisaks andis komisjon agentuurile delegeerimislepinguga ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise. |
| --- | --- |

1.

1. septembril 2012 Brüsselist Prahasse üle viidud (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur” või „GSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010 (2), millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008 (4), et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu ja käitamise etapis kõnealuseid programme reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2008 vähendati agentuuri vastutusvaldkondi ja tema peamisteks ülesanneteks jäid Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja turuleviimise ettevalmistamine (5). Lisaks andis komisjon agentuurile delegeerimislepinguga ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (8):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (8):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (11). |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. Käesoleva aruande ja kinnitava avalduse koostamisel võttis kontrollikoda arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd, mis hõlmas agentuuri raamatupidamise aastaaruande kontrollimist vastavalt ELi finantsmääruse artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele (11).

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,4 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 1,8 miljonit eurot ehk 52 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt 2014. aastal agentuurile osutatud teenustest, mille eest ei olnud aasta lõpus veel arveid esitatud, ning mitmest suure väärtusega IT-lepingust, mis sõlmiti 2014. aasta lõpus. Need IT-projektid, mis olid algselt planeeritud 2015. aastasse, käivitati 2014. aastal, et ära kasutada teistel eelarveridadel saavutatud kokkuhoiu tõttu vabanenud vahendid. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,4 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 1,8 miljonit eurot ehk 52 %). Ülekandmised tulenesid peamiselt 2014. aastal agentuurile osutatud teenustest, mille eest ei olnud aasta lõpus veel arveid esitatud, ning mitmest suure väärtusega IT-lepingust, mis sõlmiti 2014. aasta lõpus. Need IT-projektid, mis olid algselt planeeritud 2015. aastasse, käivitati 2014. aastal, et ära kasutada teistel eelarveridadel saavutatud kokkuhoiu tõttu vabanenud vahendid.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | 2013. aastal oli agentuur sõlminud kaheksa aasta (1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2021) pikkuse teenuslepingu Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamiseks, mille maht töövõtja jaoks oli 436 miljonit eurot (esialgne leping). 2014. aastal muutis GSA läbirääkimistega otsemenetluse alusel esialgset lepingut 6,3 miljoni euro väärtuses 14 satelliitsignaali vastuvõtja, 14 signaaligeneraatori ning muude EGNOSega seotud seadmete ostmiseks ja hooldamiseks. Töövõtja ja kahe alltöövõtja vahel sõlmiti taas kokkulepe, nagu ka esialgse lepingu raames, mis suurendas üldkulusid ja kasumit. 6,3 miljonist eurost oli ainult 3,2 miljonit seotud otsekuludega (materjalid, töö, transport, kindlustus, sõidu- ja elamiskulud). Üld- ja muud kulud moodustasid 1,4 miljonit eurot ning kasum ja (all)töövõtjate tasu 1,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

12.

2013. aastal oli agentuur sõlminud kaheksa aasta (1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2021) pikkuse teenuslepingu Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamiseks, mille maht töövõtja jaoks oli 436 miljonit eurot (esialgne leping). 2014. aastal muutis GSA läbirääkimistega otsemenetluse alusel esialgset lepingut 6,3 miljoni euro väärtuses 14 satelliitsignaali vastuvõtja, 14 signaaligeneraatori ning muude EGNOSega seotud seadmete ostmiseks ja hooldamiseks. Töövõtja ja kahe alltöövõtja vahel sõlmiti taas kokkulepe, nagu ka esialgse lepingu raames, mis suurendas üldkulusid ja kasumit. 6,3 miljonist eurost oli ainult 3,2 miljonit seotud otsekuludega (materjalid, töö, transport, kindlustus, sõidu- ja elamiskulud). Üld- ja muud kulud moodustasid 1,4 miljonit eurot ning kasum ja (all)töövõtjate tasu 1,7 miljonit eurot.

| 13. | Materiaalne põhivara ei ole kindlustatud (arvestuslik netoväärtus 1 miljon eurot). |
| --- | --- |

13.

Materiaalne põhivara ei ole kindlustatud (arvestuslik netoväärtus 1 miljon eurot).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus 2010/803/EL (ELT L 342, 28.12.2010, lk 15).

1

(2)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

4

(5)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

5

II lisas

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

7

(8)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Agentuur korraldab ja haldab esimese üleeuroopalise satelliitnavigatsioonisüsteemi, Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist. Komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel allkirjastas agentuur lepingu EGNOSe kasutamiseks perioodil 2014–2021 summas ligikaudu 588 miljonit eurot. Ehkki menetluse puhul ei seata kahtluse alla konkurentsireeglite järgimist, rakendati hankemenetluse esimeses etapis kriteeriumi, mis välistas konsortsiumide kandideerimise, see aga ei ole kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjadega (1)
   (2). | Ei kohaldata |
| 2013 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikide jaotiste puhul peaaegu 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,8 miljonit eurot (52 %). See tuleneb peamiselt erilepingutest, mis allkirjastati aasta lõpus (0,9 miljonit eurot) pärast agentuurile täiendavaid vahendeid võimaldava paranduseelarve hilist vastuvõtmist septembri lõpus. 0,4 miljonit eurot on aga seotud 2013. aastal osutatud teenustega, mille eest samal aastal arveid ei esitatud. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Agentuur korraldab ja haldab esimese üleeuroopalise satelliitnavigatsioonisüsteemi, Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist. Komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel allkirjastas agentuur lepingu EGNOSe kasutamiseks perioodil 2014–2021 summas ligikaudu 588 miljonit eurot. Ehkki menetluse puhul ei seata kahtluse alla konkurentsireeglite järgimist, rakendati hankemenetluse esimeses etapis kriteeriumi, mis välistas konsortsiumide kandideerimise, see aga ei ole kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjadega (1)
   (2).

Ei kohaldata

2013

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikide jaotiste puhul peaaegu 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,8 miljonit eurot (52 %). See tuleneb peamiselt erilepingutest, mis allkirjastati aasta lõpus (0,9 miljonit eurot) pärast agentuurile täiendavaid vahendeid võimaldava paranduseelarve hilist vastuvõtmist septembri lõpus. 0,4 miljonit eurot on aga seotud 2013. aastal osutatud teenustega, mille eest samal aastal arveid ei esitatud.

Ei kohaldata

---

(1)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1) artikli 116 lõige 6.

(2)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artikli 121 lõige 5.

---

II LISA

Euroopa GNSSi Agentuur (Praha)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents. |
| --- | --- |
| Agentuuri volitused


  (Määrus (EL) nr 512/2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 912/2010) | Eesmärgid







  — | Aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents.

Agentuuri volitused

(Määrus (EL) nr 512/2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 912/2010)

Eesmärgid

—

Aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele.

Ülesanded

| — | Toetab turvalisuse akrediteerimise nõukogu nimel programmide turvalisuse akrediteerimist; |
| --- | --- |

—

Toetab turvalisuse akrediteerimise nõukogu nimel programmide turvalisuse akrediteerimist;

| — | korraldab Galileo turvaseirekeskuse (GSMC) tegevust; |
| --- | --- |

—

korraldab Galileo turvaseirekeskuse (GSMC) tegevust;

| — | aitab ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; |
| --- | --- |

—

aitab ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse;

| — | täidab teisi ülesandeid, mis komisjon talle delegeerimislepingutega on andnud, eriti mis puudutab EGNOSe ja Galileo kasutamist ning rakenduste ja teenuste satelliitnavigatsiooniturul reklaamimist. |
| --- | --- |

—

täidab teisi ülesandeid, mis komisjon talle delegeerimislepingutega on andnud, eriti mis puudutab EGNOSe ja Galileo kasutamist ning rakenduste ja teenuste satelliitnavigatsiooniturul reklaamimist.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist, |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist,

| — | neli komisjoni esindajat, |
| --- | --- |

—

neli komisjoni esindajat,

| — | üks Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja, |
| --- | --- |

—

üks Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja,

| — | üks kõrge esindaja (HR) esindaja ja üks ESA esindaja, kes on mõlemad kutsutud osalema vaatlejana. |
| --- | --- |

—

üks kõrge esindaja (HR) esindaja ja üks ESA esindaja, kes on mõlemad kutsutud osalema vaatlejana.

Ülesanded:

| — | nimetab ametisse tegevdirektori, |
| --- | --- |

—

nimetab ametisse tegevdirektori,

| — | teostab tegevdirektori üle distsiplinaarjärelevalvet, |
| --- | --- |

—

teostab tegevdirektori üle distsiplinaarjärelevalvet,

| — | võtab vastu mitmeaastase tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võtab vastu mitmeaastase tööprogrammi,

| — | võtab vastu aasta tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võtab vastu aasta tööprogrammi,

| — | täidab eelarvega seotud ülesandeid, |
| --- | --- |

—

täidab eelarvega seotud ülesandeid,

| — | teostab järelevalvet Galileo turvaseirekeskuse üle, |
| --- | --- |

—

teostab järelevalvet Galileo turvaseirekeskuse üle,

| — | võtab vastu korra määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võtab vastu korra määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks,

| — | kiidab heaks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise korra, |
| --- | --- |

—

kiidab heaks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise korra,

| — | kehtestab oma ülesannete täitmiseks vajalikud tehnilised menetlused, |
| --- | --- |

—

kehtestab oma ülesannete täitmiseks vajalikud tehnilised menetlused,

| — | võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsuõiguse rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsuõiguse rakendamiseks,

| — | võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta,

| — | tagab hindamisest ja auditeerimisest tulenevate järelduste ja soovituste asjakohase järgimise, |
| --- | --- |

—

tagab hindamisest ja auditeerimisest tulenevate järelduste ja soovituste asjakohase järgimise,

| — | nõustab tegevdirektorit Galileo ja EGNOSE kasutamise delegeerimiskokkulepete suhtes, |
| --- | --- |

—

nõustab tegevdirektorit Galileo ja EGNOSE kasutamise delegeerimiskokkulepete suhtes,

| — | kiidab heaks agentuuri ja ESA vahelise töökorra, |
| --- | --- |

—

kiidab heaks agentuuri ja ESA vahelise töökorra,

| — | kiidab heaks pettusevastase tegevuse strateegia, |
| --- | --- |

—

kiidab heaks pettusevastase tegevuse strateegia,

| — | kiidab heaks agentuuri organisatsioonilise struktuuri, |
| --- | --- |

—

kiidab heaks agentuuri organisatsioonilise struktuuri,

| — | võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle. |
| --- | --- |

—

võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt.

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist, |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist,

| — | üks komisjoni esindaja, |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja,

| — | üks kõrge esindaja (HR) esindaja, |
| --- | --- |

—

üks kõrge esindaja (HR) esindaja,

| — | üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana. |
| --- | --- |

—

üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana.

Ülesanded:

tegutseb Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise asutusena, muu hulgas:

| — | valib esimehe ja aseesimehe, |
| --- | --- |

—

valib esimehe ja aseesimehe,

| — | omab õigust esimees ja aseesimees ametist vabastada, |
| --- | --- |

—

omab õigust esimees ja aseesimees ametist vabastada,

| — | koostab ja kiidab heaks mitmeaastase tööprogrammi osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

koostab ja kiidab heaks mitmeaastase tööprogrammi osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta,

| — | koostab ja kiidab heaks iga-aastase tööprogrammi osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

koostab ja kiidab heaks iga-aastase tööprogrammi osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta,

| — | koostab ja kiidab heaks aastaaruande osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

koostab ja kiidab heaks aastaaruande osa turvalisuse akrediteerimise ning selleks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta,

| — | töötab välja ja kiidab heaks turvalisuse akrediteerimise strateegia, |
| --- | --- |

—

töötab välja ja kiidab heaks turvalisuse akrediteerimise strateegia,

| — | võtab vastu turvalisuse akrediteerimise otsuseid, |
| --- | --- |

—

võtab vastu turvalisuse akrediteerimise otsuseid,

| — | vaatab läbi ja kinnitab turvalisuse akrediteerimisega seotud dokumendid, |
| --- | --- |

—

vaatab läbi ja kinnitab turvalisuse akrediteerimisega seotud dokumendid,

| — | nõustab komisjoni, kui see töötab välja õigusakte süsteemide turvalisuse ja toimimise kohta, |
| --- | --- |

—

nõustab komisjoni, kui see töötab välja õigusakte süsteemide turvalisuse ja toimimise kohta,

| — | vaatab läbi ja kinnitab riskihindamise ning teeb koostööd komisjoniga, et määrata kindlaks riskileevendusmeetmed, |
| --- | --- |

—

vaatab läbi ja kinnitab riskihindamise ning teeb koostööd komisjoniga, et määrata kindlaks riskileevendusmeetmed,

| — | kontrollib turvalisuse akrediteerimisega seoses turvameetmete rakendamist, |
| --- | --- |

—

kontrollib turvalisuse akrediteerimisega seoses turvameetmete rakendamist,

| — | kinnitab heakskiidetud toodete ja meetmete valiku, mis kaitsevad elektroonilise pealtkuulamise vastu, ning heakskiidetud krüptovahendite valiku, mida kasutatakse turvalisuse tagamiseks, |
| --- | --- |

—

kinnitab heakskiidetud toodete ja meetmete valiku, mis kaitsevad elektroonilise pealtkuulamise vastu, ning heakskiidetud krüptovahendite valiku, mida kasutatakse turvalisuse tagamiseks,

| — | kiidab heaks Euroopa GNSSi süsteemide ühendamise teiste süsteemidega või osaleb sellise ühendamise ühisel heakskiitmisel, |
| --- | --- |

—

kiidab heaks Euroopa GNSSi süsteemide ühendamise teiste süsteemidega või osaleb sellise ühendamise ühisel heakskiitmisel,

| — | lepib asjaomaste liikmesriikidega kokku juurdepääsu kontrolliks vajaliku mudeli, |
| --- | --- |

—

lepib asjaomaste liikmesriikidega kokku juurdepääsu kontrolliks vajaliku mudeli,

| — | teavitab komisjoni oma riskihinnangust ning annab komisjonile soovitusi jääkriski käsitlemise võimaluste kohta, |
| --- | --- |

—

teavitab komisjoni oma riskihinnangust ning annab komisjonile soovitusi jääkriski käsitlemise võimaluste kohta,

| — | pärast nõukogult konkreetse taotluse saamist aitab tihedas koostöös komisjoniga rakendada nõukogul ühismeedet, |
| --- | --- |

—

pärast nõukogult konkreetse taotluse saamist aitab tihedas koostöös komisjoniga rakendada nõukogul ühismeedet,

| — | viib läbi oma ülesannete täitmiseks vajalikud konsultatsioonid, |
| --- | --- |

—

viib läbi oma ülesannete täitmiseks vajalikud konsultatsioonid,

| — | võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle. |
| --- | --- |

—

võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2014. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lõplik eelarve

ELi toetus summas 25,3(53,3) miljonit eurot, mis on komisjoni tegevustoetus I jaotise (personalikulud), II jaotise (halduskulud) ja III jaotise (põhitegevus) katteks.

Lisaks on Euroopa Komisjon GSA-le delegeerinud EGNOSe ja Galileo süsteemide kasutamise ja turuleviimisega seotud tegevuse juhtimise. Selle tegevusega seotud agentuuri hallatavate täitmata kulukohustuste summa oli 2014. aasta lõpus 694,3(66,8) miljonit eurot. Delegeeritud tegevusega seotud hallatud maksete summa oli 2014. aastal 130,7(9,8) miljonit eurot.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Kinnitatud ametikohad: 96 (77)

Täidetud ametikohad: 96 (59)

Muud ametikohad: 35 (35)

Kokku: 131 (94)

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus: 107 (43) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 107 (43)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 24 (37) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 24 (37)

2014. aasta tooted ja teenused

Turvalisus

Turvalisus (süsteemide ja saitide turvalisuse akrediteerimine, Galileo süsteemispetsiifilised turvanõuded, krüptitud materjali levitamise asutuse/lendude koodivõtmete kasutamist kontrolliva operatiivüksuse tegevus).

Avaliku reguleeritud teenuse (PRS) toetamine, sh PRS katseprojektid ja kasutuseelsete PRS-vastuvõtjate hankimine.

Galileo turvaseirekeskus

Galileo turvaseirekeskuse (GSMC) ettevalmistamine.

GSMCi põhielementidega („GSMC Nucleus”) varustamine.

Turuarendus

Turuanalüüs ja GNSSi turuaruannete avaldamine.

Turuvalmidus Galileo esialgsete teenuste käivitamiseks.

Vastuvõtjate tootjatele suunatud turuarendustegevus, et edendada Galileo pääsemist tarbija- ja erialaturule.

EGNOSe vastuvõtukavade rakendamine kõikidel prioriteetsetel turgudel, pöörates erilist tähelepanu lennundusele ja maanteetranspordile.

Projektide haldamine seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames.

Projektitulemuste maksimeerimine ja strateegiliste eesmärkide saavutamine.

Teadusuuringute ja arendustöö tulemuste levitamine.

EGNOSe ja Galileo kasutamine

Ettevalmistustegevus Galileo kasutuselevõtuks.

EGNOSe kasutamine ja teenuste osutamine.

GNSSi teeninduskeskuse kasutajatoe haldamine.

Üldine haldus

Teavitus ja teabelevitus, sh EGNOSe turu reklaamitegevus, PRSi-alane teadlikkuse suurendamine ja agentuuri kommunikatsioonitegevus.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUS

| 11. | Kõikide jaotiste kulukohustuste täitmise määr oli peaaegu 100 %, mis näitab juriidiliste kohustuste õigeaegset võtmist. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) ja moodustas ligikaudu 3,4 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 1,8 miljonit eurot ehk 52 %). |
| --- | --- |

11.

Kõikide jaotiste kulukohustuste täitmise määr oli peaaegu 100 %, mis näitab juriidiliste kohustuste õigeaegset võtmist. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) ja moodustas ligikaudu 3,4 miljonit eurot ehk 54 % (2013. aastal 1,8 miljonit eurot ehk 52 %).

| 12. | Agentuur kinnitab, et teenusepakkuja tööstusorganisatsiooni kasutamine võib suurendada üldkulusid ja kasumit.
  See on aga kooskõlas EGNOSe kaheksa aasta pikkuse teenuslepinguga, mis sõlmiti konkurentsipõhise pakkumismenetluse tulemusel teenusepakkuja rühmaga – vaba struktuuriga tööstusorganisatsiooniga, mida peeti võimeliseks pakkuma teenuseid parima kvaliteedi ja hinnaga (säästlikkuse põhimõte). Pakkumismenetluse võitja ja teise koha lõplike tulemuste erinevus oli 10 miljonit eurot.
  Üksikteenuse otseleping teenuslepinguna valiti selleks, et tagada inimelude ohutuse teenuse jätkuvuse nõue, mis põhineb kvalifitseeritud/atesteeritud süsteemil; see toimib aga tõhusalt ka raamlepinguna – peamine teenusleping kui raamleping ning selle ulatuses erileping nr 1 pidevaks teenusepakkumiseks ja täiendavad erilepingud muudatuste tegemiseks. Seetõttu ei ole teenuslepingu muudatus, millega nähti ette 6,3 miljoni euro väärtuses 14 satelliitvastuvõtja ja 14 signaaligeneraatori ostmine ja hooldamine, eraldiseisev hange ja sellega seotud leping, vaid seda tuleb võtta kui teenuslepingu olemuslikku ja lahutamatut osa, mis on vajalik kvalifitseeritud süsteemi hooldamiseks ning inimelude ohutuse teenuse pakkumiseks vastavalt kohustuslikule atesteerimisele. Sellest tulenevalt tuli austada ka peamise teenuslepingu vaba struktuuriga tööstusorganisatsiooni. |
| --- | --- |

12.

Agentuur kinnitab, et teenusepakkuja tööstusorganisatsiooni kasutamine võib suurendada üldkulusid ja kasumit.

See on aga kooskõlas EGNOSe kaheksa aasta pikkuse teenuslepinguga, mis sõlmiti konkurentsipõhise pakkumismenetluse tulemusel teenusepakkuja rühmaga – vaba struktuuriga tööstusorganisatsiooniga, mida peeti võimeliseks pakkuma teenuseid parima kvaliteedi ja hinnaga (säästlikkuse põhimõte). Pakkumismenetluse võitja ja teise koha lõplike tulemuste erinevus oli 10 miljonit eurot.

Üksikteenuse otseleping teenuslepinguna valiti selleks, et tagada inimelude ohutuse teenuse jätkuvuse nõue, mis põhineb kvalifitseeritud/atesteeritud süsteemil; see toimib aga tõhusalt ka raamlepinguna – peamine teenusleping kui raamleping ning selle ulatuses erileping nr 1 pidevaks teenusepakkumiseks ja täiendavad erilepingud muudatuste tegemiseks. Seetõttu ei ole teenuslepingu muudatus, millega nähti ette 6,3 miljoni euro väärtuses 14 satelliitvastuvõtja ja 14 signaaligeneraatori ostmine ja hooldamine, eraldiseisev hange ja sellega seotud leping, vaid seda tuleb võtta kui teenuslepingu olemuslikku ja lahutamatut osa, mis on vajalik kvalifitseeritud süsteemi hooldamiseks ning inimelude ohutuse teenuse pakkumiseks vastavalt kohustuslikule atesteerimisele. Sellest tulenevalt tuli austada ka peamise teenuslepingu vaba struktuuriga tööstusorganisatsiooni.

| 13. | Agentuur analüüsib praegu kõigi talle kuuluvate varade riske, väärtust ja tähtsust, et teha varade omamisega seotud riskide võimalike leevendamismeetmete esimene hindamine.
  Selle hindamise tulemuste põhjal plaanib agentuur ühelt poolt läheneda kindlustusturule, et saada võimalike kindlustusmaksete noteeringud, ja teiselt poolt hinnata olemasolevat eelarvet enesekindlustuse valimiseks.
  Eespool nimetatud tegevuse alusel tehakse kindlaks kulutõhusus, et otsustada, kas sõlmida kindlustus või mitte. |
| --- | --- |

13.

Agentuur analüüsib praegu kõigi talle kuuluvate varade riske, väärtust ja tähtsust, et teha varade omamisega seotud riskide võimalike leevendamismeetmete esimene hindamine.

Selle hindamise tulemuste põhjal plaanib agentuur ühelt poolt läheneda kindlustusturule, et saada võimalike kindlustusmaksete noteeringud, ja teiselt poolt hinnata olemasolevat eelarvet enesekindlustuse valimiseks.

Eespool nimetatud tegevuse alusel tehakse kindlaks kulutõhusus, et otsustada, kas sõlmida kindlustus või mitte.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/362 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/362

---

ARUANNE

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/40)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni otsusega 2013/801/EL (1) ning see asendab Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti ja on selle õigusjärglane. Amet asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024, et juhtida ELi tegevust seoses Euroopa ühendamise rahastuga, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020”, üleeuroopalise transpordivõrguga (2) ning Marco Polo programmiga. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni otsusega 2013/801/EL (1) ning see asendab Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti ja on selle õigusjärglane. Amet asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024, et juhtida ELi tegevust seoses Euroopa ühendamise rahastuga, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020”, üleeuroopalise transpordivõrguga (2) ning Marco Polo programmiga.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suur II jaotises: 0,8 miljonit eurot ehk 25 % (2013. aastal 0,7 miljonit eurot ehk 27 %), ja III jaotises: 0,4 miljonit eurot ehk 56 % (2013. aastal 0,1 miljonit eurot ehk 22 %). Selle peamised põhjused olid seadmete hankimine ameti suurenenud personali tarvis renditud täiendavate bürooruumide jaoks, kavakohaselt 2014. aasta teisel poolel sõlmitud IT-lepingud, mille eest esitatakse arved 2015. aastal, ja komisjoniga sõlmitud teenustaseme kokkulepetega seotud kulud, mille eest ei olnud aasta lõpu seisuga arveid esitatud. |
| --- | --- |

11.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suur II jaotises: 0,8 miljonit eurot ehk 25 % (2013. aastal 0,7 miljonit eurot ehk 27 %), ja III jaotises: 0,4 miljonit eurot ehk 56 % (2013. aastal 0,1 miljonit eurot ehk 22 %). Selle peamised põhjused olid seadmete hankimine ameti suurenenud personali tarvis renditud täiendavate bürooruumide jaoks, kavakohaselt 2014. aasta teisel poolel sõlmitud IT-lepingud, mille eest esitatakse arved 2015. aastal, ja komisjoniga sõlmitud teenustaseme kokkulepetega seotud kulud, mille eest ei olnud aasta lõpu seisuga arveid esitatud.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 352, 24.12.2013, lk 65.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Amet ei tee oma hoone haldaja poolt esitatud arvetes sisalduvate kommunaalkulude üle piisavat eelkontrolli. Enamik aluslepingutest, arvetest ja kviitungitest ei olnud ameti käsutuses. | Lõpetatud |
| 2013 | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (1) ja ELi käibemaksudirektiivi (2) kohaselt on amet kaudsetest maksudest vabastatud. Sellele vaatamata oli amet maksnud 2013. aasta lõpuks perioodi 2011–2013 ruumide kommunaalmaksete pealt käibemaksu summas 1 13  513 eurot, kuid ei olnud taotlenud selle tagastamist. | Lõpetatud |
| 2013 | I ja III jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – 27 % (6 66  119 eurot). Ülekandmised olid põhiliselt seotud IT toodete ja teenustega, mille puhul sõlmiti lepingud või mis telliti aasta lõpus ning mille tarnimine/osutamine oli kavandatud 2013. aasta lõppu või 2014. aastasse (2 96  486 eurot); ning 2013. aasta kulude kohta aasta lõpuks laekumata arvetega (2 86  197 eurot). | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2013

Amet ei tee oma hoone haldaja poolt esitatud arvetes sisalduvate kommunaalkulude üle piisavat eelkontrolli. Enamik aluslepingutest, arvetest ja kviitungitest ei olnud ameti käsutuses.

Lõpetatud

2013

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (1) ja ELi käibemaksudirektiivi (2) kohaselt on amet kaudsetest maksudest vabastatud. Sellele vaatamata oli amet maksnud 2013. aasta lõpuks perioodi 2011–2013 ruumide kommunaalmaksete pealt käibemaksu summas 1 13  513 eurot, kuid ei olnud taotlenud selle tagastamist.

Lõpetatud

2013

I ja III jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – 27 % (6 66  119 eurot). Ülekandmised olid põhiliselt seotud IT toodete ja teenustega, mille puhul sõlmiti lepingud või mis telliti aasta lõpus ning mille tarnimine/osutamine oli kavandatud 2013. aasta lõppu või 2014. aastasse (2 96  486 eurot); ning 2013. aasta kulude kohta aasta lõpuks laekumata arvetega (2 86  197 eurot).

Ei kohaldata

---

(1)  Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll (nr 7) (ELT C 115, 9.5.2008, lk 266).

(2)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

---

II LISA

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174, 179, 180) | Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.
  Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.
  Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.
  Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab liit suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid.
  Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [...] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet


  Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega delegeeritakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile volitused | Eesmärgid

  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on liidu programmide elluviimine. Uue otsuse C(2013) 9235 alusel, millega delegeeritakse ametile volitused, juhib amet üleeuroopalise transpordivõrgu programmi ja Marco Polo programmi järelejäänud osi ning Euroopa ühendamise rahastu kolme sektorit (transport, energia ja telekommunikatsioon), edendades majanduskasvu, töökohtade loomist ja konkurentsivõimet läbi sihipäraste taristuinvesteeringute Euroopa tasandil. Samuti juhib amet programmi „Horisont 2020” osi uurimisvaldkondades „arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport” ning „turvaline, puhas ja tõhus energia”, et edendada majanduskasvu läbi teadusuuringute ja innovatsiooni.
  Seega asutati amet liidu tegevuse juhtimiseks Euroopa ühendamise rahastu ja Horisont 2020 valdkondades, tuginedes finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele, TEN-T määrusele, Marco Polo määrusele, Euroopa ühendamise rahastu määrusele, TEN-T ja TEN-E suunistele ja Horisont 2020 määrustele. Samuti on ameti ülesanne jätkata TEN-T ja Marco Polo programmide juhtimist. Amet töötab liikuvuse ja transpordi, energeetika, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraatide järelevalve all. Peadirektoraadid vastutavad enda pädevusse kuuluvate poliitikaküsimuste eest.
  Amet vastutab programmide tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Ameti eesmärk on parandada programmide rakendamise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures ning tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus, võttes tööle põhjalikemate erialateadmistega personali. Lisaks tugevdab amet sidemeid peamiste sidusrühmadega, tagab rahastamise parema kooskõlastuse liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu ning annab komisjonile abi/tagasisidet. |
| Juhtimine | Juhatus

  Ameti tööd juhib juhatus, kuhu kuulub viis liiget (üks igast asjaomasest peadirektoraadist ning üks personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadist) ja neli Euroopa Komisjoni nimetatud liiget. Juhatus võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu ameti organisatsiooni struktuuri, iga-aastase töökava, halduseelarve, aasta tegevusaruande ja raamatupidamise aastaaruande.

  Direktor

  Nimetatakse ametisse Euroopa Komisjoni poolt, juhib ametit koos juhatusega, kehtestab ametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid ning koostab komisjonile esitatavad aruanded.

  Siseaudit

  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja ameti siseauditi üksus.

  Välisaudit

  Euroopa Kontrollikoda.

  Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

  Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Ameti halduseelarve täitmist puudutav heakskiidu andmise otsus on suunatud direktorile. Komisjoni poolt ametile delegeeritud tegevuseelarve täitmise eest vastutab komisjon. |
| 2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid | Tegevuseelarve 2014

  Ametile kanti kahe perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raamesse kuuluva raamprogrammi (Euroopa ühendamise rahastu, 2  692 miljonit eurot, ja Horisont 2020, 367 miljonit eurot) juhtimiseks üle kokku 3  059 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena.
  Ameti poolt 2014. aastal tehtud maksete kogusumma oli 606 miljonit eurot, millest 590 miljonit eurot maksti TEN-T programmi kuludeks ja 16 miljonit eurot Marco Polo programmi lõpuleviimiseks.
  Amet täidab komisjoni tegevuseelarvet delegeerimisotsuse alusel.

  Halduseelarve 2014

  13,4 miljonit eurot (100 % EL toetus), mida amet täidab sõltumatult.

  Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

  49 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 44 täidetud.
  Lepingulised töötajad: 113 kavandatud ametikohta, millest 107 täidetud.
  Personal kokku: 162 (täidetud ametikohti: 151).
  Töötajate jaotus vastavalt ülesannetele:






  a) | põhitegevus: 121 (täidetud ametikohti: 113) |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174, 179, 180)

Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.

Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.

Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab liit suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid.

Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [...] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu.

Ameti pädevus

Komisjoni rakendusotsus 2013/801/EL, 23. detsember 2013, millega asutatakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Komisjoni otsus C(2013) 9235, 23. detsember 2013, millega delegeeritakse Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile volitused

Eesmärgid

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on liidu programmide elluviimine. Uue otsuse C(2013) 9235 alusel, millega delegeeritakse ametile volitused, juhib amet üleeuroopalise transpordivõrgu programmi ja Marco Polo programmi järelejäänud osi ning Euroopa ühendamise rahastu kolme sektorit (transport, energia ja telekommunikatsioon), edendades majanduskasvu, töökohtade loomist ja konkurentsivõimet läbi sihipäraste taristuinvesteeringute Euroopa tasandil. Samuti juhib amet programmi „Horisont 2020” osi uurimisvaldkondades „arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport” ning „turvaline, puhas ja tõhus energia”, et edendada majanduskasvu läbi teadusuuringute ja innovatsiooni.

Seega asutati amet liidu tegevuse juhtimiseks Euroopa ühendamise rahastu ja Horisont 2020 valdkondades, tuginedes finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele, TEN-T määrusele, Marco Polo määrusele, Euroopa ühendamise rahastu määrusele, TEN-T ja TEN-E suunistele ja Horisont 2020 määrustele. Samuti on ameti ülesanne jätkata TEN-T ja Marco Polo programmide juhtimist. Amet töötab liikuvuse ja transpordi, energeetika, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraatide järelevalve all. Peadirektoraadid vastutavad enda pädevusse kuuluvate poliitikaküsimuste eest.

Amet vastutab programmide tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Ameti eesmärk on parandada programmide rakendamise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures ning tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus, võttes tööle põhjalikemate erialateadmistega personali. Lisaks tugevdab amet sidemeid peamiste sidusrühmadega, tagab rahastamise parema kooskõlastuse liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu ning annab komisjonile abi/tagasisidet.

Juhtimine

Juhatus

Ameti tööd juhib juhatus, kuhu kuulub viis liiget (üks igast asjaomasest peadirektoraadist ning üks personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadist) ja neli Euroopa Komisjoni nimetatud liiget. Juhatus võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu ameti organisatsiooni struktuuri, iga-aastase töökava, halduseelarve, aasta tegevusaruande ja raamatupidamise aastaaruande.

Direktor

Nimetatakse ametisse Euroopa Komisjoni poolt, juhib ametit koos juhatusega, kehtestab ametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid ning koostab komisjonile esitatavad aruanded.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja ameti siseauditi üksus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Ameti halduseelarve täitmist puudutav heakskiidu andmise otsus on suunatud direktorile. Komisjoni poolt ametile delegeeritud tegevuseelarve täitmise eest vastutab komisjon.

2014. aastal ameti käsutusse antud ressursid

Tegevuseelarve 2014

Ametile kanti kahe perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raamesse kuuluva raamprogrammi (Euroopa ühendamise rahastu, 2  692 miljonit eurot, ja Horisont 2020, 367 miljonit eurot) juhtimiseks üle kokku 3  059 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena.

Ameti poolt 2014. aastal tehtud maksete kogusumma oli 606 miljonit eurot, millest 590 miljonit eurot maksti TEN-T programmi kuludeks ja 16 miljonit eurot Marco Polo programmi lõpuleviimiseks.

Amet täidab komisjoni tegevuseelarvet delegeerimisotsuse alusel.

Halduseelarve 2014

13,4 miljonit eurot (100 % EL toetus), mida amet täidab sõltumatult.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

49 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 44 täidetud.

Lepingulised töötajad: 113 kavandatud ametikohta, millest 107 täidetud.

Personal kokku: 162 (täidetud ametikohti: 151).

Töötajate jaotus vastavalt ülesannetele:

a)

põhitegevus: 121 (täidetud ametikohti: 113)

| b) | haldusülesanded: 41 (täidetud ametikohti: 38) |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded: 41 (täidetud ametikohti: 38)

2014. aasta tooted ja teenused

Lisaks TEN-T programmi järelejäänud meetmete juhtimisele võttis amet 2014. aasta veebruaris teiselt rakendusametilt (EASME) üle programmi „Marco Polo II” juhtimise. 2014. aasta teisel poolel võttis amet järk-järgult üle ka äsja delegeeritud volitused, juhtimaks Euroopa ühendamise rahastut (transpordi ja energia sektorid) ning Horisont 2020 ühiskondlikke väljakutseid 3 (turvaline, puhas ja tõhus energia) ja 4 (arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport). Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni alase tegevuse delegeeritud volituste ülevõtmine oli kavandatud 2015. aasta jaanuari lõppu.

TEN-T programm 2007–2013

2013. aasta ühe- ja mitmeaastase projektikonkursi raames esitatud projektitaotlused vaadati läbi ja rahastamiseks valiti välja 106 taotlust kogusummas 320,7 miljonit eurot. Vastu võeti 104 uut rahastamisotsust (kaks otsust tühistati enne vastuvõtmist). 2014. aasta lõpus juhtis amet 439 pooleliolevat projekti. Pooleli oli ka üks perioodi 2000–2006 kuuluv TEN-T programmi meede. Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg oli 17 päeva).

Programm „Marco Polo II”

Pärast Marco Polo 2013. aasta projektikonkursi taotluste hindamist ja sellele järgnenud programmi ülevõtmist valmistas amet ette ja allkirjastas 26 uut toetuslepingut. 2014. aasta lõpus oli 80 projekti veel pooleli. Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg oli 27 päeva).

Euroopa ühendamise rahastu – transport

Tihedas koostöös liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiga valmistas amet ette 2014. aasta mitme- ja üheaastase projektikonkursi maksumusega vastavalt 11 miljardit eurot ja 930 miljonit eurot (konkursikutsed avaldati 2014. aasta septembris, taotluste esitamise tähtaeg oli 2015. aasta veebruar).

Euroopa ühendamise rahastu – energia

Tihedas koostöös energeetika peadirektoraadiga valmistas amet ette 2014. aasta mitmeaastase projektikonkursi kogusummas 750 miljonit eurot (taotluste esitamise tähtaeg oli 2014. aasta august). Seejärel hinnati konkursile laekunud taotlusi ja rahastamiseks valiti välja 34 taotlust kogusummas 647,3 miljonit eurot. Ametil on käsil vastavate toetuslepingute ettevalmistamine.

Euroopa ühendamise rahastu – telekommunikatsioon

Ülevõtmise kord lepiti kokku tihedas koostöös sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadiga. 2015. aasta jaanuariks pidi amet kavakohaselt üle võtma toetuslepingute ettevalmistamise 2014. aasta projektikonkursi „Safer Internet” raames, 2014. aasta e-identimise projektikonkursi käivitamise ja muude, 2015. aastal käivitatavate projektikonkursside ettevalmistamise.

Horizon 2020 – energia

Amet toetas asjaomaseid peadirektoraate kolme Horisont 2020 – energia projektikonkursi ja vastavate alamkonkursside hindamisel. Pärast paremusjärjestuse koostamist edastati ametile 28 taotlust ja toetuslepingute ettevalmistamise etapp viidi edukalt lõpule kaheksakuulise tähtaja jooksul.

Horizon 2020 – transport

Amet toetas asjaomaseid peadirektoraate Horisont 2020 – transport avatud projektikonkursside hindamisetapis. Konkursside ülevõtmine oli kavandatud toetuslepingute ettevalmistusetapi algusse 2015. aasta algul. Lisaks viidi edukalt lõpule ühe ametile augustis üle antud taotluse toetuslepingu ettevalmistusetapp. Novembris anti meremajanduse kasvu projektikonkursi raames üle kolm projekti; projektide toetuslepingute ettevalmistamine on praegu ameti vastutusel käimas.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Amet kinnitab, et ülekandmised on peamiselt seotud kontrollikoja mainitud kolme kululiigiga. Need on kulud, mida kas ei saanud arveldada 2014. aastal, sest need on seotud aasta lõpus osutatud teenustega, või mida ei saanud edasi lükata 2015. aastasse; selle tõttu on nende kuludega seotud ülekandmised täielikult põhjendatud. |
| --- | --- |

11.

Amet kinnitab, et ülekandmised on peamiselt seotud kontrollikoja mainitud kolme kululiigiga. Need on kulud, mida kas ei saanud arveldada 2014. aastal, sest need on seotud aasta lõpus osutatud teenustega, või mida ei saanud edasi lükata 2015. aastasse; selle tõttu on nende kuludega seotud ülekandmised täielikult põhjendatud.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/371 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/371

---

ARUANNE

Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/41)

SISSEJUHATUS

| 1. | Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1), mis tühistati ja asendati määrusega (EÜ) nr 207/2009 (2). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (3). |
| --- | --- |

1.

Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1), mis tühistati ja asendati määrusega (EÜ) nr 207/2009 (2). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal ameti eelarvekomiteele kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (8). Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal ameti eelarvekomiteele kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (8). Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt selle finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | 2013. aasta aruandes ameti raamatupidamise aastaaruande kohta seadis kontrollikoda kahtluse alla summa, mis kulutati hüvitisteks valveaja eest (0,40 miljonit eurot). Nimetatud maksed olid 2014. aastal veel suuremad (0,44 miljonit eurot). Novembris 2014 vaatas amet läbi oma poliitika ja vähendas valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-ni. Selle finantsmõju on näha alates 2015. aastast. Süsteemi ei kontrollita aga korralikult ning töötajatele, kes on haiguspuhkusel, lähetustel välisriigis või puhkusel, on siiski hüvitisi makstud (9). Üheksa töötajat (seitse neist juhid) said igaüks enam kui 11  000 eurot hüvitist valveaja eest. |
| --- | --- |

11.

2013. aasta aruandes ameti raamatupidamise aastaaruande kohta seadis kontrollikoda kahtluse alla summa, mis kulutati hüvitisteks valveaja eest (0,40 miljonit eurot). Nimetatud maksed olid 2014. aastal veel suuremad (0,44 miljonit eurot). Novembris 2014 vaatas amet läbi oma poliitika ja vähendas valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-ni. Selle finantsmõju on näha alates 2015. aastast. Süsteemi ei kontrollita aga korralikult ning töötajatele, kes on haiguspuhkusel, lähetustel välisriigis või puhkusel, on siiski hüvitisi makstud (9). Üheksa töötajat (seitse neist juhid) said igaüks enam kui 11  000 eurot hüvitist valveaja eest.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 6,0 miljonilt eurolt (16 %) 2013. aastal 5,1 miljoni euroni (13 %) 2014. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (3,2 miljonit eurot 2014. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. Kulukohustustega seotud 2014. aasta assigneeringute määr moodustas 94–97 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises – 14,1 miljonit eurot ehk 38 % (2013: 13,3 miljonit eurot ehk 38 %). III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2015. aastal, ning 2014. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2015. aastal. |
| --- | --- |

12.

Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 6,0 miljonilt eurolt (16 %) 2013. aastal 5,1 miljoni euroni (13 %) 2014. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (3,2 miljonit eurot 2014. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. Kulukohustustega seotud 2014. aasta assigneeringute määr moodustas 94–97 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2015. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises – 14,1 miljonit eurot ehk 38 % (2013: 13,3 miljonit eurot ehk 38 %). III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2015. aastal, ning 2014. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2015. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | 2004. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 648st sel ajal töötanud ametnikust neljale oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 96  998 eurot vähem. Summa ei ole oluliselt suur ega sea ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust kahtluse alla. Amet otsustas teha täiendavad palgamaksed esimesel võimalusel. |
| --- | --- |

13.

2004. aastal jõustusid uued ELi personalieeskirjad, mille kohaselt ei tohi enne 1. maid 2004 tööle võetud ametnike tulevased töötasud eelmiste ELi personalieeskirjadega ette nähtud töötasudest väiksemad olla. Kontrollikoja audit näitas, et seda ei järgitud ja 648st sel ajal töötanud ametnikust neljale oli perioodil 2005–2014 kokku makstud 96  998 eurot vähem. Summa ei ole oluliselt suur ega sea ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust kahtluse alla. Amet otsustas teha täiendavad palgamaksed esimesel võimalusel.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 15. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

1

(2)  ELT L 78, 24.3.2009, lk 1.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvekomitee määruse nr CB-3-09 artiklid 38 ja 43.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvekomitee määruse nr CB-3-09 artiklid 91–95.

8

(9)  Ameti poliitika kohaselt peavad valves olevad töötajad olema ametikohast mitte enam kui kahetunnise autosõidu kaugusel, kuid selle nõude täitmist ei kontrollitud.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas. | Lõpetatud
  Kontrollikoda märgib aga, et ameti käsutuses on endiselt suures koguses raha. |
| 2013 | Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 4,2 miljonilt eurolt (13 %) 2012. aastal 6 miljoni euroni (16 %) 2013. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (1,9 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. | Alustamata |
| 2013 | Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 98–89 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 23,9 miljonit eurot (28 %) ning III jaotises – 13,3 miljonit eurot (38 %). II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal mitmeaastastest lepingutest, mis peamiselt puudutasid ameti uue hoone ehitust ning kavakohaselt 2013. aasta lõpus tellitud IT-arendusi ja teenuseid/varustust, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2014. aastal, ning 2013. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. | Ei kohaldata |
| 2013 | Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (4 02  458 eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas.

Lõpetatud

Kontrollikoda märgib aga, et ameti käsutuses on endiselt suures koguses raha.

2013

Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 4,2 miljonilt eurolt (13 %) 2012. aastal 6 miljoni euroni (16 %) 2013. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (1,9 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta.

Alustamata

2013

Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 98–89 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 23,9 miljonit eurot (28 %) ning III jaotises – 13,3 miljonit eurot (38 %). II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal mitmeaastastest lepingutest, mis peamiselt puudutasid ameti uue hoone ehitust ning kavakohaselt 2013. aasta lõpus tellitud IT-arendusi ja teenuseid/varustust, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2014. aastal, ning 2013. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal.

Ei kohaldata

2013

Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (4 02  458 eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse.

Pooleli

---

II LISA

Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56) | Kaupade vaba liikumine

  [...] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.
  [...] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [–-] |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009)


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 386/2012) | Eesmärgid

  Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.
  Edendada arutelu, teadus- ja koolitustegevust, teabevahetust, uusimate infotehnoloogiliste abivahendite loomist ning parima tava levitamist intellektuaalomandi küsimustes.

  Ülesanded







  — | Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56)

Kaupade vaba liikumine

[...] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

[...] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [–-]

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 386/2012)

Eesmärgid

Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

Edendada arutelu, teadus- ja koolitustegevust, teabevahetust, uusimate infotehnoloogiliste abivahendite loomist ning parima tava levitamist intellektuaalomandi küsimustes.

Ülesanded

—

Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi,

| — | kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele, |
| --- | --- |

—

kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele,

| — | teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes, |
| --- | --- |

—

teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes,

| — | taotlused avaldada, |
| --- | --- |

—

taotlused avaldada,

| — | uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid,

| — | taotlused registreerida või tagasi lükata, |
| --- | --- |

—

taotlused registreerida või tagasi lükata,

| — | läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused, |
| --- | --- |

—

läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused,

| — | tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega, |
| --- | --- |

—

tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega,

| — | parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest, |
| --- | --- |

—

parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest,

| — | parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust, |
| --- | --- |

—

parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust,

| — | suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks,

| — | aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust, |
| --- | --- |

—

aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust,

| — | laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi, |
| --- | --- |

—

laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi,

| — | laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda, |
| --- | --- |

—

laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda,

| — | tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel, |
| --- | --- |

—

tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel,

| — | töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid. |
| --- | --- |

—

töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed.

Ülesanded

| — | Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes.

| — | Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta. |
| --- | --- |

—

Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta.

Ameti juhataja

| — | Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu. |
| --- | --- |

—

Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu.

Eelarvekomitee

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed.

Ülesanded

| — | Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus. |
| --- | --- |

—

Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus.

Taotlustega seotud otsused

Otsuseid teevad:

| a) | kontrollijad; |
| --- | --- |

a)

kontrollijad;

| b) | vastulausete osakonnad; |
| --- | --- |

b)

vastulausete osakonnad;

| c) | kaubamärkide haldus- ja õigusosakond; tühistamisosakonnad; |
| --- | --- |

c)

kaubamärkide haldus- ja õigusosakond; tühistamisosakonnad;

| d) | apellatsiooninõukogu; |
| --- | --- |

d)

apellatsiooninõukogu;

| e) | välisaudit. |
| --- | --- |

e)

välisaudit.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Ameti eelarvekomitee.

2014. (1) aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013
   (2).aasta andmed)

Eelarve

420 (418) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

844 (861) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 721 (731) + 157 (171) muud ametikohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava agentuuri kaudu värvatud töötajad, erinõunikud)

Personal kokku: 878 (902)

2014. (1) aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013.
   (2) aasta andmed)

Kaubamärgid

Esitatud taotlused: 1 17  455(1 14  270)

Registreeritud taotlused: 1 03  777(98  073)

Esitatud vastuväited: 15  660(17  015)

Apellatsioonikodadele esitatud kaebused: 3  284(2  602)

Lahendamisel olevad kaebused: 2  833(2  361)

Disainilahendused

Esitatud: 97  671(96  702)

Registreeritud: 85  430(84  021)

---

(1)  2014. aasta arvandmeid võidakse statistilistel põhjustel kohandada.

(2)  2013. aasta kohandatud arvandmed.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Tulenevalt iga-aastasest menetluste ja poliitika läbivaatusest vähendas amet novembris 2014 seoses talitluspidevuskavaga valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-le. Selle muudatuse hilise kasutuselevõtu tõttu oli finantsmõju märgatav alles 2015. aastal (2013. a maksti 4 02  458 eurot, 2015. a eelarves oli 3 10  000 eurot). 2014. a summad suurenesid, sest pärast valveaja eest hüvitist saavate töötajate arvu vähendamist 17-ni peeti talitluspidevuskavas vajalikuks lisada 2 täiendavat töötajat.
  Amet vaatab oma poliitika täiendavalt läbi, et uurida, kas saab selliste töötajate arvu veelgi vähendada, kahjustamata sealjuures ameti eripära. Tuleb märkida, et kuigi kontrollikoda võrdleb ametit teiste institutsioonide ja asutustega, erineb amet neist mitmeti, sest pakub oma klientidele ööpäevast teenindust ja sõltub suurel määral veebilehe toimimisest.
  Valvesüsteem sisaldab töötajate pistelist kontrollimist igal kuul tehtavate kontrollkõnede abil. See süsteem on käsitsi programmeeritud tegema kontrollkõnesid ja koostama registreeritud tulemuste põhjal aruande. Enne kui amet maksab valveaja eest hüvitist, saab personaliosakond igal kuul IT-osakonnalt teavet töötajate kohta, kellel on õigus hüvitist saada.
  Süsteemi programm näeb ka ette, et kontrollkõnes palutakse valves oleval töötajal sisestada minutites aeg, mis tal kõne saamise hetkel ametisse jõudmiseks kuluks.
  Mis puutub puhkustesse, haiguspäevadesse ja lähetustesse, siis talitluspidevuskava on ette nähtud ka töötajate puhkusteks, nt kui amet on detsembris suletud. Talitluspidevuskavas märgitud töötajad teavad, et ka puhkusel olles peavad nad olema kuni kahe tunni tee kaugusel ametist. Vaid seda tingimust täitvad töötajad võivad olla kirjas talitluspidevuskavas. Amet tugevdab järk-järgult ka kontrolli talitluspidevuskava valveülesannete üle. |
| --- | --- |

11.

Tulenevalt iga-aastasest menetluste ja poliitika läbivaatusest vähendas amet novembris 2014 seoses talitluspidevuskavaga valveaja eest hüvitist saajate arvu 25-lt 17-le. Selle muudatuse hilise kasutuselevõtu tõttu oli finantsmõju märgatav alles 2015. aastal (2013. a maksti 4 02  458 eurot, 2015. a eelarves oli 3 10  000 eurot). 2014. a summad suurenesid, sest pärast valveaja eest hüvitist saavate töötajate arvu vähendamist 17-ni peeti talitluspidevuskavas vajalikuks lisada 2 täiendavat töötajat.

Amet vaatab oma poliitika täiendavalt läbi, et uurida, kas saab selliste töötajate arvu veelgi vähendada, kahjustamata sealjuures ameti eripära. Tuleb märkida, et kuigi kontrollikoda võrdleb ametit teiste institutsioonide ja asutustega, erineb amet neist mitmeti, sest pakub oma klientidele ööpäevast teenindust ja sõltub suurel määral veebilehe toimimisest.

Valvesüsteem sisaldab töötajate pistelist kontrollimist igal kuul tehtavate kontrollkõnede abil. See süsteem on käsitsi programmeeritud tegema kontrollkõnesid ja koostama registreeritud tulemuste põhjal aruande. Enne kui amet maksab valveaja eest hüvitist, saab personaliosakond igal kuul IT-osakonnalt teavet töötajate kohta, kellel on õigus hüvitist saada.

Süsteemi programm näeb ka ette, et kontrollkõnes palutakse valves oleval töötajal sisestada minutites aeg, mis tal kõne saamise hetkel ametisse jõudmiseks kuluks.

Mis puutub puhkustesse, haiguspäevadesse ja lähetustesse, siis talitluspidevuskava on ette nähtud ka töötajate puhkusteks, nt kui amet on detsembris suletud. Talitluspidevuskavas märgitud töötajad teavad, et ka puhkusel olles peavad nad olema kuni kahe tunni tee kaugusel ametist. Vaid seda tingimust täitvad töötajad võivad olla kirjas talitluspidevuskavas. Amet tugevdab järk-järgult ka kontrolli talitluspidevuskava valveülesannete üle.

| 12. | Nagu kontrollikoda juba märkis, paranes 2014. aastal ameti tühistatud ülekandmiste määr 16 %-lt 13 %-le. Tühistatud ülekandmiste vähendamiseks teeb amet koostööd riiklike ametitega, nõudes eelarve täitmise vahearuandeid (2014. a suurenes nende arv 10-lt 18-le) ja poolaasta läbivaatusi. Seoses tuleva aasta uute koostöölepingutega uuritakse täiendavaid meetmeid. Amet võtab meetmed, et veelgi vähendada ülekandmiste suurt määra. |
| --- | --- |

12.

Nagu kontrollikoda juba märkis, paranes 2014. aastal ameti tühistatud ülekandmiste määr 16 %-lt 13 %-le. Tühistatud ülekandmiste vähendamiseks teeb amet koostööd riiklike ametitega, nõudes eelarve täitmise vahearuandeid (2014. a suurenes nende arv 10-lt 18-le) ja poolaasta läbivaatusi. Seoses tuleva aasta uute koostöölepingutega uuritakse täiendavaid meetmeid. Amet võtab meetmed, et veelgi vähendada ülekandmiste suurt määra.

| 13. | Amet maksis muudele asutustele, tuginedes arvutustele ja teabele, mis saadi komisjoni maksete haldamise ja maksmise ametist (PMO). Amet kavatseb viia läbi vastava reguleerimise/maksmise 2015. aastal ning on seda küsimust käsitlenud raamatupidamise aastaaruannete märkuses. Amet mõistab, et kontrollikoda on tuvastanud selle probleemi paljudes asutustes, samas on probleemi mõju ameti raamatupidamisaruannetele ebaoluline. |
| --- | --- |

13.

Amet maksis muudele asutustele, tuginedes arvutustele ja teabele, mis saadi komisjoni maksete haldamise ja maksmise ametist (PMO). Amet kavatseb viia läbi vastava reguleerimise/maksmise 2015. aastal ning on seda küsimust käsitlenud raamatupidamise aastaaruannete märkuses. Amet mõistab, et kontrollikoda on tuvastanud selle probleemi paljudes asutustes, samas on probleemi mõju ameti raamatupidamisaruannetele ebaoluline.

---

| 9.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 409/379 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 409/379

---

ARUANNE

Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2014 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2015/C 409/42)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „REA”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „REA”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2014. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasi nõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mis tahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2014. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2014. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. septembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

LISA

Teadusuuringute Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180) | Teabe kogumine

  Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.
  Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]
  Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:






  — | uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180)

Teabe kogumine

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.

Sel eesmärgil toetab liit ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskused ja ülikoolid, nende kvaliteetses uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]

Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:

—

uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel;

| — | koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas;

| — | liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise alase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

—

liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise alase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine;

| — | liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine. |
| --- | --- |

—

liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

Rakendusameti pädevus

(komisjoni rakendusotsus 2013/778/EL)

Eesmärgid

Rakendusamet abistab komisjoni teadusuuringute raamprogrammide eesmärkide saavutamisel ning ELi majanduskasvu strateegiate elluviimisel, toetades teadusuuringuid ja innovatsiooni. Selleks rakendab REA raamprogrammi „Horisont 2020” ja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi osi. REA pakub teadusringkondadele tõhusaid ning mõjusaid teenuseid, tagades ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise omapoolse osa sujuva rakendamise ning osutades tugiteenuseid kõikidele komisjoni teadusuuringute talitustele ning raamprogrammides osalejatele. Rakendusamet tegutseb Euroopa teadusruumi edendajana, säilitades tihedad kontaktid toetusesaajatega ning tagades ELile avalikkuse teravdatud tähelepanu.

REA uue mandaadi raames (mille komisjon kiitis heaks detsembris 2013) haldab rakendusamet teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelmise mandaadi projekte (Marie Curie nimelised meetmed, VKEde meetmed ning kosmose ja julgeoleku teadusuuringud), lisaks sellele veel suurt arvu meetmeid uue „Horisont 2020” raamprogrammi all (Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad (FET open), kosmoseuuringud, ühiskondlikud väljakutsed nr 2, 6 ja 7, tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine ning teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks). Tugiteenuste valdkonnas pakub REA uue mandaadi alusel veelgi enam teenuseid ja on suurendanud oma klientide arvu.

Ülesanded

Seoses projektijuhtimisega sõlmib ja haldab rakendusamet toetuslepinguid. See hõlmab järgmisi tegevusi:

| — | konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

—

konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine;

| — | taotluste hindamine; |
| --- | --- |

—

taotluste hindamine;

| — | toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine; |
| --- | --- |

—

toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine;

| — | projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine; |
| --- | --- |

—

projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine;

| — | maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike toetusesaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid; |
| --- | --- |

—

maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike toetusesaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid;

| — | järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

—

järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine.

Seoses tugiteenuste osutamisega on rakendusametil järgmised ülesanded:

| — | haldustugi konkursikutsete avaldamiseks, elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine ja kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi; |
| --- | --- |

—

haldustugi konkursikutsete avaldamiseks, elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine ja kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi;

| — | kõikide H2020 eksperthindajatega (välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu eksperdid) ja REA kasutatavate järelevalve ekspertidega lepingute sõlmimine ja neile maksete tegemine; |
| --- | --- |

—

kõikide H2020 eksperthindajatega (välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu eksperdid) ja REA kasutatavate järelevalve ekspertidega lepingute sõlmimine ja neile maksete tegemine;

| — | H2020 raamprogrammi osalejate andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a valitud toetusesaajate finantssuutlikkuse kontroll, mida kasutatakse ka teiste ELi programmide puhul (söe ja terase teadusfond, COSME, Erasmus+, Loov Euroopa, kodakondsuse ning tervise ja tarbijakaitse valdkonna programmid); |
| --- | --- |

—

H2020 raamprogrammi osalejate andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a valitud toetusesaajate finantssuutlikkuse kontroll, mida kasutatakse ka teiste ELi programmide puhul (söe ja terase teadusfond, COSME, Erasmus+, Loov Euroopa, kodakondsuse ning tervise ja tarbijakaitse valdkonna programmid);

| — | teadusuuringute päringute talituse/„Horisont 2020” tehnilise toe haldus. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse/„Horisont 2020” tehnilise toe haldus.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest ja ühest vaatlejast. Juhtkomitee kehtestab organisatsiooni struktuuri ja võtab vastu aasta töökava, kui komisjon on need heaks kiitnud. Lisaks kinnitab ta rakendusameti halduseelarve ning aasta tegevusaruande ja raamatupidamise aastaaruande.

Direktor

Nimetatakse ametisse komisjoni poolt, juhib rakendusametit koos juhtkomiteega, täidab halduseelarvet, kehtestab rakendusametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid, koostab komisjonile esitatavad aruanded.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Rakendusameti halduseelarve täitmist puudutav heakskiidu andmise otsus on suunatud direktorile. Komisjoni poolt rakendusametile delegeeritud tegevuseelarve täitmise eest vastutab komisjon.

2014. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2013. aasta andmed)

Tegevuseelarve 2014

1  557,8(1  759,2) miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuteks ja 1  057,4 (1  443,6) miljonit eurot maksete assigneeringuteks. Rakendusamet täidab komisjoni tegevuseelarvet komisjoni delegeerimisotsuse alusel.

Halduseelarve 2014

51,5 (46,8) miljonit eurot; halduseelarvet täidab rakendusamet autonoomselt.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2014

Ametikohtade loetelu: 145 (140) ametikohta, millest täidetud 139 (138).

Lepingulised töötajad: 435 (418) kavandatud, neist 31. detsembri 2014. aasta seisuga täidetud 409 (407)

Personal kokku: 548 (545), kes jaotuvad tegevuste kaupa järgmiselt:

| — | programmide rakendamisega seotud personal: 365 (366) |
| --- | --- |

—

programmide rakendamisega seotud personal: 365 (366)

| — | „Horisont 2020” tugiteenused: 99 (96) |
| --- | --- |

—

„Horisont 2020” tugiteenused: 99 (96)

| — | juhtimis- ja haldusülesanded: 84 (83) |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja haldusülesanded: 84 (83)

2014. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2013. aasta andmed)

Lisaks teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektidele ning H2020 programmi Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete ja julgeoleku- ja kosmosealase uurimistegevuse jätkuvale haldamisele alates 1. jaanuarist 2014 võttis REA 2014. aasta teisel poolel järk-järgult üle ka hiljuti talle delegeeritud tegevused: põllumajandusuuringud ja toiduohutus (2. ühiskondlik väljakutse), kaasava, innovatiivse ja kaasamõtleva ühiskonna teadusuuringud (6. ühiskondlik väljakutse), 7. ühiskondliku väljakutse uued osad (IT turvalisuse teadusuuringud) ja „FET open”-meede H2020 programmi osast „Tipptasemel teadus”.

H2020 programmi I osa „Tipptasemel teadus” raames lõpetati 2014. aastal 7 projektikonkurssi ja tehti 3 hindamist. Allkirjastati 246 uut toetuslepingut.

H2020 programmi II osa „Juhtpositsioon tööstuses” raames lõpetati 2014. aastal 6 projektikonkurssi ja tehti 6 hindamist. Allkirjastati 36 uut toetuslepingut.

H2020 programmi III osa „Ühiskondlikud väljakutsed 2, 6 ja 7” raames lõpetati 2014. aastal 11 projektikonkurssi ja tehti 6 hindamist. Allkirjastati 7 uut toetuslepingut.

Kõikide H2020 programmi raames hallatud projektide puhul tehti 2014. aastal 159 ettemakset ja üks vahemakse.

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Inimesed” raames tehti 2014. aastal 2  379(3  787) makset (vahe-/lõppmaksed, välja arvatud eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab programmi raames 2014. aasta seisuga 5  745(6  090) projekti.

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Inimesed” raames tehti 2014. aastal 390 (577) makset (vahe-/lõppmaksed, välja arvatud eksperthindajatele tehtud maksed). 2014. aasta lõpu seisuga haldas rakendusamet kava raames 565 (691) projekti.

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi koostöö eriprogrammi kosmose ja julgeoleku teemade raames tehti 193 (294)makset (vahe-/lõppmaksed, välja arvatud eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldas teemade raames 2014. aasta lõpu seisuga 324 (348) projekti.

„Horisont 2020” raamprogrammi tugiteenuste 2014. aasta tulemused on järgmised:

| — | toetati 64 (194) konkursikutse avaldamist; |
| --- | --- |

—

toetati 64 (194) konkursikutse avaldamist;

| — | elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 42  874(25  214) taotlust; |
| --- | --- |

—

elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 42  874(25  214) taotlust;

| — | sõlmiti lepingud 11  399(4  323) eksperthindajaga ning neile tehti 10  585(5  055) makset (2013. aasta arvud on seotud ainult rakendusameti hallatud programmidega, samas kui 2014. aastal haldas rakendusamet pea kõiki H2020 eksperthindajaid); |
| --- | --- |

—

sõlmiti lepingud 11  399(4  323) eksperthindajaga ning neile tehti 10  585(5  055) makset (2013. aasta arvud on seotud ainult rakendusameti hallatud programmidega, samas kui 2014. aastal haldas rakendusamet pea kõiki H2020 eksperthindajaid);

| — | viidi lõpule 5  923(4  524) osaleja kinnitamine; |
| --- | --- |

—

viidi lõpule 5  923(4  524) osaleja kinnitamine;

| — | teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 13  052(4  488) vastust. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 13  052(4  488) vastust.

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---