# Úradný vestník C 125/5. a

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 125 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 665. apríla 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 125

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 665. apríla 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 12. až 15. septembra 2022PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 12. až 15. septembra 2022PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 13. septembra 2022 |
| 2023/C 125/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o zodpovednom súkromnom financovaní súdnych sporov (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 – udržateľné obhospodarovanie lesov v Európe (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o vplyve zastavenia vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na deti a mladých ľudí v EÚ (2022/2004(INI)) | 44 |
| | Streda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o Novom európskom Bauhause 2021/2255(INI) | 56 |
| | Štvrtok 15. septembra 2022 |
| 2023/C 125/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v súvislosti s nútenou deportáciou ukrajinských civilistov do Ruska a núteným osvojením ukrajinských detí v Rusku (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v Ugande a Tanzánii v súvislosti s investíciami do projektov v oblasti fosílnych palív (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o Nikarague, najmä zatknutí biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2020 a 2021 (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ: ôsma správa o súdržnosti (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o pohraničných regiónoch EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o vykonávaní aktualizovanej novej priemyselnej stratégie pre Európu: zosúladenie výdavkov s politikou (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o dôsledkoch sucha, požiarov a ďalších extrémnych poveternostných javov: zvýšenie úsilia EÚ v boji proti zmene klímy (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v Taiwanskom prielive (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky parlament |
| | Streda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/14 | Odporúčanie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o obnovenom partnerstve s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie (2022/2007(INI)) | 154 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 13. septembra 2022

2023/C 125/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o zodpovednom súkromnom financovaní súdnych sporov (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 – udržateľné obhospodarovanie lesov v Európe (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o vplyve zastavenia vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na deti a mladých ľudí v EÚ (2022/2004(INI))

44

Streda 14. septembra 2022

2023/C 125/04

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o Novom európskom Bauhause 2021/2255(INI)

56

Štvrtok 15. septembra 2022

2023/C 125/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v súvislosti s nútenou deportáciou ukrajinských civilistov do Ruska a núteným osvojením ukrajinských detí v Rusku (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v Ugande a Tanzánii v súvislosti s investíciami do projektov v oblasti fosílnych palív (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o Nikarague, najmä zatknutí biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2020 a 2021 (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ: ôsma správa o súdržnosti (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o pohraničných regiónoch EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o vykonávaní aktualizovanej novej priemyselnej stratégie pre Európu: zosúladenie výdavkov s politikou (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o dôsledkoch sucha, požiarov a ďalších extrémnych poveternostných javov: zvýšenie úsilia EÚ v boji proti zmene klímy (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v Taiwanskom prielive (2022/2822(RSP))

149

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Streda 14. septembra 2022

2023/C 125/14

Odporúčanie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o obnovenom partnerstve s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 13. septembra 2022 |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Jednotné postupy kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2022 na rozpočtový rok 2022 – zahrnutie prebytku z rozpočtového roku 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o riešenie krízových situácií (návrh o reťazovom prístupe) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky | 171 |
| 2023/C 125/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu na revíziu viacročného finančného rámca z roku 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 13. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Dohovor o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne: ochranné a riadiace opatrenia ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia platné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichomorí a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007 | 294 |
| | Streda 14. septembra 2022 |
| 2023/C 125/24 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Primerané minimálne mzdy v Európskej únii ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii | 397 |
| 2023/C 125/26 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak] | 398 |
| | Štvrtok 15. septembra 2022 |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine a posilnenie spoločného rezervného fondu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená, zo strany Maďarska (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (prepracované znenie) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) | 485 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 13. septembra 2022

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Jednotné postupy kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie)

166

2023/C 125/16

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2022 na rozpočtový rok 2022 – zahrnutie prebytku z rozpočtového roku 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o riešenie krízových situácií (návrh o reťazovom prístupe) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

171

2023/C 125/20

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu na revíziu viacročného finančného rámca z roku 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 13. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Dohovor o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne: ochranné a riadiace opatrenia ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia platné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichomorí a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007

294

Streda 14. septembra 2022

2023/C 125/24

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Primerané minimálne mzdy v Európskej únii ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii

397

2023/C 125/26

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak]

398

Štvrtok 15. septembra 2022

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine a posilnenie spoločného rezervného fondu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená, zo strany Maďarska (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (prepracované znenie) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD))

485

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2022 – 2023

Schôdza 12. až 15. septembra 2022

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 13. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Zodpovedné súkromné financovanie súdnych sporov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 s odporúčaniami pre Komisiu o zodpovednom súkromnom financovaní súdnych sporov (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 47 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 47 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 5 rozhodnutia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2005, ktorým sa prijíma štatút poslancov Európskeho parlamentu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 rozhodnutia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2005, ktorým sa prijíma štatút poslancov Európskeho parlamentu (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1828 z 25. novembra 2020 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1828 z 25. novembra 2020 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES (2),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie z 11. júna 2013 o spoločných zásadách pre mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na prikázanie zdržania sa určitého konania a na náhradu škody v členských štátoch v súvislosti s porušením práv vyplývajúcich z práva Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 11. júna 2013 o spoločných zásadách pre mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na prikázanie zdržania sa určitého konania a na náhradu škody v členských štátoch v súvislosti s porušením práv vyplývajúcich z práva Únie,

| — | so zreteľom na štúdiu z marca 2021 uskutočnenú výskumnou službou Európskeho parlamentu s názvom Zodpovedné súkromné financovanie právnych sporov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z marca 2021 uskutočnenú výskumnou službou Európskeho parlamentu s názvom Zodpovedné súkromné financovanie právnych sporov,

| — | so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0218/2022),

| A. | keďže členské štáty majú v súlade s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie primárnu zodpovednosť za poskytnutie primeranej právnej pomoci osobám, ktoré nemajú dostatočné prostriedky, s cieľom zabezpečiť prístup k spravodlivosti pre všetkých; keďže verejná právna pomoc a verejné stíhanie sú a musia zostať ústrednými mechanizmami na zaručenie základného práva na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces; |
| --- | --- |

A.

keďže členské štáty majú v súlade s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie primárnu zodpovednosť za poskytnutie primeranej právnej pomoci osobám, ktoré nemajú dostatočné prostriedky, s cieľom zabezpečiť prístup k spravodlivosti pre všetkých; keďže verejná právna pomoc a verejné stíhanie sú a musia zostať ústrednými mechanizmami na zaručenie základného práva na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces;

| B. | keďže komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou (ďalej len „financovanie sporov treťou osobou“) je čoraz rozšírenejšou praxou, pri ktorej súkromní investori (ďalej len „subjekty financujúce súdne spory“), ktorí nie sú stranou sporu, investujú do súdnych konaní na účely zisku a platia právne a iné náklady výmenou za podiel na prípadnej priznanej náhrade škody; keďže kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu je len jedným typom súdnych sporov, v ktorých sa v súčasnosti využíva financovanie sporov treťou osobou, pričom ďalšími príkladmi sú rozhodcovské konania, insolvenčné konania, vymáhanie investícií, protimonopolné nároky a iné; |
| --- | --- |

B.

keďže komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou (ďalej len „financovanie sporov treťou osobou“) je čoraz rozšírenejšou praxou, pri ktorej súkromní investori (ďalej len „subjekty financujúce súdne spory“), ktorí nie sú stranou sporu, investujú do súdnych konaní na účely zisku a platia právne a iné náklady výmenou za podiel na prípadnej priznanej náhrade škody; keďže kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu je len jedným typom súdnych sporov, v ktorých sa v súčasnosti využíva financovanie sporov treťou osobou, pričom ďalšími príkladmi sú rozhodcovské konania, insolvenčné konania, vymáhanie investícií, protimonopolné nároky a iné;

| C. | keďže financovanie sporov treťou osobou by sa v prípade riadnej regulácie mohlo častejšie využívať ako nástroj na podporu prístupu k spravodlivosti, najmä v krajinách, kde sú náklady na právne služby veľmi vysoké, alebo v prípade žien a marginalizovaných skupín s dodatočnými prekážkami financovania; keďže financovanie sporov treťou osobou by tiež mohlo v stále väčšej miere pomôcť zabezpečiť, aby sa prípady verejného záujmu dostali na súd, a znížiť značnú hospodársku nerovnováhu, ktorá existuje medzi korporáciami a občanmi, ktorí sa usilujú o nápravu, a tým zabezpečiť primeranú zodpovednosť podnikov; |
| --- | --- |

C.

keďže financovanie sporov treťou osobou by sa v prípade riadnej regulácie mohlo častejšie využívať ako nástroj na podporu prístupu k spravodlivosti, najmä v krajinách, kde sú náklady na právne služby veľmi vysoké, alebo v prípade žien a marginalizovaných skupín s dodatočnými prekážkami financovania; keďže financovanie sporov treťou osobou by tiež mohlo v stále väčšej miere pomôcť zabezpečiť, aby sa prípady verejného záujmu dostali na súd, a znížiť značnú hospodársku nerovnováhu, ktorá existuje medzi korporáciami a občanmi, ktorí sa usilujú o nápravu, a tým zabezpečiť primeranú zodpovednosť podnikov;

| D. | keďže v správe Britského inštitútu medzinárodného a porovnávacieho práva (BIICL) o stave kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v EÚ v kontexte odporúčania Komisie sa zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch sa financovanie treťou osobou stalo zásadným faktorom pri realizácii kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu (3); keďže v správe Komisie COM(2018)0040 o vykonávaní nezáväzných odporúčaní o kolektívnom uplatňovaní nárokov na nápravu z roku 2013 sa zdôrazňuje skutočnosť, že financovanie sporov treťou osobou je kľúčovým aspektom kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, ktorý má významný cezhraničný rozmer (4); |
| --- | --- |

D.

keďže v správe Britského inštitútu medzinárodného a porovnávacieho práva (BIICL) o stave kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v EÚ v kontexte odporúčania Komisie sa zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch sa financovanie treťou osobou stalo zásadným faktorom pri realizácii kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu (3); keďže v správe Komisie COM(2018)0040 o vykonávaní nezáväzných odporúčaní o kolektívnom uplatňovaní nárokov na nápravu z roku 2013 sa zdôrazňuje skutočnosť, že financovanie sporov treťou osobou je kľúčovým aspektom kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, ktorý má významný cezhraničný rozmer (4);

| E. | keďže subjekty financujúce súdne spory zapojené do súdneho konania môžu konať skôr vo vlastnom hospodárskom záujme ako v záujme žalobcov; keďže sa môžu usilovať o kontrolu nad súdnym sporom a požadovať výsledok, ktorý im prinesie najväčšiu návratnosť v čo najkratšom čase (5); keďže je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa obetiam vyplatila primeraná náhrada škody; |
| --- | --- |

E.

keďže subjekty financujúce súdne spory zapojené do súdneho konania môžu konať skôr vo vlastnom hospodárskom záujme ako v záujme žalobcov; keďže sa môžu usilovať o kontrolu nad súdnym sporom a požadovať výsledok, ktorý im prinesie najväčšiu návratnosť v čo najkratšom čase (5); keďže je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa obetiam vyplatila primeraná náhrada škody;

| F. | keďže hoci financovanie sporov treťou osobou v Európe prakticky neexistuje, v rámci investičného rozhodcovského konania ide o rozmáhajúci sa jav, ktorý znásobuje počet a objem pohľadávok súkromných investorov voči štátom; |
| --- | --- |

F.

keďže hoci financovanie sporov treťou osobou v Európe prakticky neexistuje, v rámci investičného rozhodcovského konania ide o rozmáhajúci sa jav, ktorý znásobuje počet a objem pohľadávok súkromných investorov voči štátom;

| G. | keďže podľa dostupných údajov môžu subjekty financujúce súdne spory v niektorých členských štátoch požadovať neprimeraný podiel z výnosov, ktorý prevyšuje typické výnosy iných druhov investícií; keďže sumy, ktoré požadujú subjekty financujúce súdne spory, sa zvyčajne v rámci Únie pohybujú od 20 % do 50 % priznaných náhrad škôd (6), ale mimo Únie môžu takéto nároky v niektorých prípadoch predstavovať návratnosť investícií až do výšky 300 %; keďže by sa mali zaviesť pravidlá na zabezpečenie toho, aby poplatky platené subjektom financujúcim súdne spory boli primerané a aby sa náhrada škody priznala najskôr žalobcom, predtým, ako sa poplatok zaplatí subjektu financujúcemu súdny spor; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa dostupných údajov môžu subjekty financujúce súdne spory v niektorých členských štátoch požadovať neprimeraný podiel z výnosov, ktorý prevyšuje typické výnosy iných druhov investícií; keďže sumy, ktoré požadujú subjekty financujúce súdne spory, sa zvyčajne v rámci Únie pohybujú od 20 % do 50 % priznaných náhrad škôd (6), ale mimo Únie môžu takéto nároky v niektorých prípadoch predstavovať návratnosť investícií až do výšky 300 %; keďže by sa mali zaviesť pravidlá na zabezpečenie toho, aby poplatky platené subjektom financujúcim súdne spory boli primerané a aby sa náhrada škody priznala najskôr žalobcom, predtým, ako sa poplatok zaplatí subjektu financujúcemu súdny spor;

| H. | keďže financovanie sporov treťou osobou nie je jediným spôsobom, ako uľahčiť prístup k spravodlivosti, a na uľahčenie takéhoto prístupu sú k dispozícii ďalšie nástroje, ako je právna pomoc alebo poistenie právnych nákladov, a na domáhanie sa nápravy existujú aj mimosúdne prostriedky nápravy, ako je mediácia, alternatívne a online riešenie sporov, ombudsman alebo systémy sťažností spravované spoločnosťami; keďže tieto riešenia by mohli viesť k rýchlejšej a primeranejšej náhrade pre žalobcov, hoci takéto prostriedky nápravy nie sú vždy dostatočne účinné pri poskytovaní primeranej nápravy; keďže žalobcovia by mali mať vždy možnosť priamo sa domáhať súdneho prostriedku nápravy; |
| --- | --- |

H.

keďže financovanie sporov treťou osobou nie je jediným spôsobom, ako uľahčiť prístup k spravodlivosti, a na uľahčenie takéhoto prístupu sú k dispozícii ďalšie nástroje, ako je právna pomoc alebo poistenie právnych nákladov, a na domáhanie sa nápravy existujú aj mimosúdne prostriedky nápravy, ako je mediácia, alternatívne a online riešenie sporov, ombudsman alebo systémy sťažností spravované spoločnosťami; keďže tieto riešenia by mohli viesť k rýchlejšej a primeranejšej náhrade pre žalobcov, hoci takéto prostriedky nápravy nie sú vždy dostatočne účinné pri poskytovaní primeranej nápravy; keďže žalobcovia by mali mať vždy možnosť priamo sa domáhať súdneho prostriedku nápravy;

| I. | keďže financovanie sporov treťou osobou je rozšírené v Austrálii, USA, Kanade, Spojenom kráľovstve a Holandsku a niektorí ho považujú za kľúčový faktor pri zabezpečovaní dostupnosti prístupu k spravodlivosti (7), existujú však aj obavy v súvislosti s nekalými praktikami v niektorých jurisdikciách; keďže z empirických údajov (8) vyplýva, že subjekty financujúce súdne spory si najčastejšie vyberajú prípady, ktoré predstavujú najlepšiu potenciálnu návratnosť, a neinvestovali by do prípadov, ktoré považujú za príliš riskantné alebo nedostatočne ziskové; |
| --- | --- |

I.

keďže financovanie sporov treťou osobou je rozšírené v Austrálii, USA, Kanade, Spojenom kráľovstve a Holandsku a niektorí ho považujú za kľúčový faktor pri zabezpečovaní dostupnosti prístupu k spravodlivosti (7), existujú však aj obavy v súvislosti s nekalými praktikami v niektorých jurisdikciách; keďže z empirických údajov (8) vyplýva, že subjekty financujúce súdne spory si najčastejšie vyberajú prípady, ktoré predstavujú najlepšiu potenciálnu návratnosť, a neinvestovali by do prípadov, ktoré považujú za príliš riskantné alebo nedostatočne ziskové;

| J. | keďže je ťažké určiť počet subjektov financujúcich súdne spory, pričom v Únii ich podľa dostupných informácií pôsobí najmenej 45; keďže napriek tomu, že vo väčšine členských štátov bola prax financovania sporov treťou osobou doteraz obmedzená, očakáva sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude zohrávať čoraz významnejšiu úlohu, ale v Únii zostáva do veľkej miery neregulovaná, a to aj napriek tomu, že by mohla predstavovať nielen prínosy, ale aj významné riziká pre výkon spravodlivosti, ktoré je potrebné riešiť; |
| --- | --- |

J.

keďže je ťažké určiť počet subjektov financujúcich súdne spory, pričom v Únii ich podľa dostupných informácií pôsobí najmenej 45; keďže napriek tomu, že vo väčšine členských štátov bola prax financovania sporov treťou osobou doteraz obmedzená, očakáva sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude zohrávať čoraz významnejšiu úlohu, ale v Únii zostáva do veľkej miery neregulovaná, a to aj napriek tomu, že by mohla predstavovať nielen prínosy, ale aj významné riziká pre výkon spravodlivosti, ktoré je potrebné riešiť;

| K. | keďže v súčasnom regulačnom vákuu hrozí, že subjekty financujúce spory budú vykonávať svoju činnosť netransparentne, čo by mohlo viesť k tomu, že súdy budú príležitostne priznávať náhradu škody žalobcom bez toho, aby si uvedomovali, že podiel priznanej náhrady škody, ktorý môže byť niekedy neprimeraný, bude následne vyplatený subjektom financujúcim spory na úkor žalobcov; keďže tento nedostatok transparentnosti by mohol takisto znamenať, že dokonca ani potenciálni príjemcovia nie sú dostatočne alebo vôbec oboznámení s rozdelením priznaných náhrad alebo dohodami o financovaní, najmä v prípade, že sa v rámci systémov kolektívneho uplatňovania nárokov uplatňuje mechanizmus opt-out; keďže pri absencii spoločných minimálnych noriem na úrovni Únie existuje riziko fragmentácie a regulačnej nerovnováhy v oblasti financovania súdnych sporov; |
| --- | --- |

K.

keďže v súčasnom regulačnom vákuu hrozí, že subjekty financujúce spory budú vykonávať svoju činnosť netransparentne, čo by mohlo viesť k tomu, že súdy budú príležitostne priznávať náhradu škody žalobcom bez toho, aby si uvedomovali, že podiel priznanej náhrady škody, ktorý môže byť niekedy neprimeraný, bude následne vyplatený subjektom financujúcim spory na úkor žalobcov; keďže tento nedostatok transparentnosti by mohol takisto znamenať, že dokonca ani potenciálni príjemcovia nie sú dostatočne alebo vôbec oboznámení s rozdelením priznaných náhrad alebo dohodami o financovaní, najmä v prípade, že sa v rámci systémov kolektívneho uplatňovania nárokov uplatňuje mechanizmus opt-out; keďže pri absencii spoločných minimálnych noriem na úrovni Únie existuje riziko fragmentácie a regulačnej nerovnováhy v oblasti financovania súdnych sporov;

| L. | keďže smernica (EÚ) 2020/1828 identifikuje príležitosti a stanovuje záruky týkajúce sa financovania sporov, ktoré sa však obmedzujú na žaloby v zastúpení v mene spotrebiteľov v rámci pôsobnosti tejto smernice, a preto neupravuje iné druhy žalôb, napríklad v oblasti podnikania alebo ľudských práv, alebo kategórie žalobcov, ako sú organizácie pre ľudské práva alebo pracovníci; keďže účinné opatrenia a záruky by sa mali vzťahovať na všetky druhy žalôb; |
| --- | --- |

L.

keďže smernica (EÚ) 2020/1828 identifikuje príležitosti a stanovuje záruky týkajúce sa financovania sporov, ktoré sa však obmedzujú na žaloby v zastúpení v mene spotrebiteľov v rámci pôsobnosti tejto smernice, a preto neupravuje iné druhy žalôb, napríklad v oblasti podnikania alebo ľudských práv, alebo kategórie žalobcov, ako sú organizácie pre ľudské práva alebo pracovníci; keďže účinné opatrenia a záruky by sa mali vzťahovať na všetky druhy žalôb;

Úvod

| 1. | konštatuje, že hoci je využívanie financovania sporov treťou osobou stále obmedzené, ide o rozširujúcu sa prax v Únii, ktorá zohráva čoraz významnejšiu úlohu v justičných systémoch niektorých členských štátov, ako aj v spôsobe, akým môžu európski občania získať prístup k spravodlivosti, najmä pokiaľ ide o cezhraničné prípady; konštatuje, že financovanie súdnych sporov je na úrovni Únie doposiaľ z veľkej časti neregulované; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poznamenáva, že regulácia financovania sporov treťou osobou by mala ísť ruka v ruke s politikami, ktoré zlepšujú prístup žalobcov k spravodlivosti, napríklad znížením právnych nákladov, poskytnutím primeraného verejného financovania organizáciám občianskej spoločnosti vrátane organizácií na ochranu spotrebiteľa alebo podporou iných postupov, ako je právna pomoc alebo hromadné financovanie; vyzýva členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy v tejto oblasti a vychádzali z opatrení uvedených v článku 20 smernice (EÚ) 2020/1828, pokiaľ ide o zabezpečenie účinného prístupu k spravodlivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je presvedčený, že na zabezpečenie prístupu k spravodlivosti pre všetkých a na to, aby justičné systémy uprednostňovali nápravu pre poškodené strany, a nie záujmy súkromných investorov, ktorí možno v právnych sporoch hľadajú len obchodné príležitosti, je nevyhnutné stanoviť spoločné minimálne normy na úrovni Únie, ktoré sa budú zaoberať kľúčovými aspektmi týkajúcimi sa financovania sporov treťou osobou vrátane transparentnosti, spravodlivosti a proporcionality; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že cieľom takéhoto regulačného režimu by bolo regulovať činnosti v oblasti financovania súdnych sporov zo strany subjektov financujúcich súdne spory; poukazuje na to, že takýto režim by mal regulovať činnosti financovania v súvislosti so všetkými druhmi pohľadávok bez ohľadu na ich povahu a že by ním nemalo byť dotknuté existujúce medzinárodné právo, právo Únie a vnútroštátne právo, ktoré umožňuje uplatnenie nárokov, najmä právo v oblasti ochrany kolektívnych záujmov spotrebiteľov, o ochrane životného prostredia a o práve, ktorým sa riadi konkurzné konanie alebo zodpovednosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že stanovenie spoločných minimálnych noriem Únie pre financovanie sporov treťou osobou umožní zákonodarcom vykonávať účinný dohľad a primerane zabezpečiť ochranu záujmov žalobcov; poukazuje na to, že dobrovoľné regulačné mechanizmy a kódexy správania môžu zohrávať pozitívnu úlohu, ale k ich dodržiavaniu sa zatiaľ veľká väčšina financujúcich subjektov neprihlásila, čo ponecháva žalobcov vystavených vážnemu riziku; |
| --- | --- |

5.

Regulácia a dohľad nad subjektmi financujúcimi spory

| 6. | odporúča zriadiť systém povolení pre subjekty financujúce spory, čím sa zabezpečí, aby sa žalobcom poskytovali skutočné príležitosti na využívanie financovania sporov treťou osobou a aby sa zaviedli primerané záruky, a to aj prostredníctvom zavedenia požiadaviek správy a riadenia spoločností a právomocí dohľadu na ochranu žalobcov, a zaistiť, aby financovanie poskytovali iba subjekty, ktoré sa zaviažu dodržiavať minimálne normy v oblasti transparentnosti, nezávislosti, správy a riadenia a kapitálovej primeranosti a uplatňovať fiduciárny vzťah voči žalobcom a určeným príjemcom; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby tento systém nevytváral nadmernú administratívnu záťaž pre členské štáty alebo subjekty financujúce spory; |
| --- | --- |

6.

Etické otázky

| 7. | odporúča, aby subjekty financujúce súdne spory boli povinné rešpektovať fiduciárnu povinnosť starostlivosti, ktorá vyžaduje, aby konali v najlepšom záujme žalobcu; domnieva sa, že subjekty financujúce spory nemôžu mať neprimeranú kontrolu nad súdnymi konaniami, ktoré financujú; za takúto kontrolu nad súdnym konaním musí byť zodpovedný žalobca a jeho právni zástupcovia; takáto kontrola nad financovanými súdnymi konaniami môže pozostávať z formálnej kontroly, napríklad prostredníctvom zmluvných dojednaní, ako aj z neformálnej kontroly, napríklad prostredníctvom hrozby stiahnutia financovania; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že môže dôjsť ku konfliktu záujmov, ak existujú nevhodné vzťahy medzi subjektmi financujúcimi spory, zastupujúcimi subjektmi, právnymi firmami, agregátormi vrátane platforiem na výber pohľadávok a rozdeľovanie priznanej náhrady a ďalšími subjektmi, ktoré môžu byť účastníkmi v sporoch a majú záujem na výsledku súdneho sporu; poznamenáva, že existuje rastúci trend, keď subjekty financujúce spory uzatvárajú dohody o financovaní právnych firiem v rade budúcich prípadov (financovanie portfólií) (9); odporúča, aby sa prijali ochranné opatrenia na zabránenie potenciálnym konfliktom záujmov, stanovili práva žalobcov a požadovalo zverejnenie podrobných informácií o vzťahoch medzi subjektmi financujúcimi spory a ostatnými zúčastnenými stranami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je presvedčený, že s výnimkou mimoriadnych a prísne regulovaných okolností by subjektom financujúcim spory nemalo byť v žiadnej fáze sporu dovolené opustiť financované strany súdneho sporu a prenechať výlučne žalobcom zodpovednosť za všetky náklady na súdne spory, ktoré sa mohli viesť iba v dôsledku zapojenia financujúceho subjektu; zdôrazňuje preto, že zmluvné dojednania na základe podmieneného financovania by sa mali považovať za neplatné; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je presvedčený, že rovnako ako žalobcovia aj subjekty financujúce spory by mali niesť zodpovednosť za náklady žalovaných vyplývajúce z neúspešných súdnych sporov, napríklad v dôsledku priznania nákladov protistrany; zdôrazňuje, že nariadenie by malo zabrániť subjektom financujúcim spory obmedziť svoju zodpovednosť na náklady v prípade neúspešného výsledku; |
| --- | --- |

10.

Stimuly a obmedzenia v rámci vymáhania

| 11. | domnieva sa, že v právnych predpisoch by sa mali stanoviť obmedzenia týkajúce sa podielu z náhrady škody, na ktorý majú subjekty financujúce súdne spory nárok v prípade úspešného súdneho sporu alebo urovnania na základe zmluvných dojednaní; je presvedčený, že iba za výnimočných okolností by sa dohody medzi subjektmi financujúcimi súdne spory a žalobcami mali odchyľovať od všeobecného pravidla, podľa ktorého sa žalobcom vypláca minimálne 60 % hrubej sumy urovnania alebo náhrady škody; |
| --- | --- |

11.

Zverejňovanie a transparentnosť

| 12. | domnieva sa, že by mala panovať transparentnosť, pokiaľ ide o zapojenie financovania súdnych sporov do súdnych konaní vrátane povinnosti žalobcov a ich právnikov zverejňovať dohody o financovaní súdom na podnet súdu alebo na základe žiadosti, ktorú na súd podal žalovaný, a informovať súd o existencii komerčného financovania a totožnosti financujúceho subjektu v danom prípade; domnieva sa, že súd by mal informovať žalovaného o existencii financovania sporov treťou osobou a totožnosti financujúceho subjektu; poznamenáva, že v súčasnosti súdy alebo správne orgány a žalovaní často nevedia, že pohľadávka je financovaná komerčným aktérom; |
| --- | --- |

12.

Právomoci orgánov dohľadu a preskúmanie súdmi a správnymi orgánmi

| 13. | zastáva názor, že orgány dohľadu, súdy a správne orgány, ak je to vhodné v súlade s vnútroštátnym procesným právom, by mali mať právomoci uľahčovať presadzovanie právnych predpisov prijatých na dosiahnutie uvedených cieľov; odporúča zriadenie systému podávania sťažností, ktorý by členským štátom nespôsoboval nadmerné náklady ani nadmerné administratívne zaťaženie; domnieva sa, že orgány dohľadu, súdy a správne orgány, ak je to vhodné v súlade s vnútroštátnym procesným právom, by mali mať právomoci na riešenie nekalých praktík zo strany oprávnených subjektov financujúcich spory, pričom by nemali brániť v prístupe k spravodlivosti pre žalobcov a určených príjemcov; |
| --- | --- |

13.

Záverečné aspekty

| 14. | žiada Komisiu, aby pozorne monitorovala a analyzovala vývoj financovania sporov treťou osobou v členských štátoch, a to z hľadiska právneho rámca aj praxe, s osobitným dôrazom na vykonávanie smernice (EÚ) 2020/1828; ďalej žiada Komisiu, aby po uplynutí lehoty na uplatňovanie smernice (EÚ) 2020/1828, konkrétne 25. júna 2023, a s prihliadnutím na účinky uvedenej smernice predložila na základe článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie návrh smernice, ktorou sa na úrovni Únie stanovia spoločné minimálne normy týkajúce sa financovania sporov komerčnou treťou osobou v súlade s odporúčaniami uvedenými v prílohe k tejto správe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že požadovaný návrh nebude mať finančné dôsledky; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii a Rade. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 262, 7.10.2005, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 409, 4.12.2020, s. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, strana 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=EN, strana 11.

(5)  Austrálsky parlament dospel k záveru, že „úroveň moci a vplyvu, ktorú majú subjekty financujúce súdne spory na skupinové žaloby, vedie k situáciám, v ktorých ich finančné záujmy prevyšujú záujmy zastupujúceho žalobcu a členov tejto skupiny“, pozri Austrálska komisia pre reformu práva (2019): Vyšetrovanie týkajúce sa súdneho konania vo veci skupinovej žaloby a financovania súdnych sporov treťou osobou, s. 19.

(6)  Štúdia EPRS (2021): Zodpovedné súkromné financovanie súdnych sporov. Príloha – Aktuálny stav situácie v oblasti súkromného financovania sporov v EÚ a súčasné pravidlá EÚ týkajúce sa súkromného financovania sporov.

(7)  Pozri https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, s. 269: „Všeobecný názor na prístup Spojeného kráľovstva k financovaniu treťou stranou bol priaznivý a respondenti vyhodnotili dostupnosť takéhoto financovania ako kľúčový faktor pri rozhodovaní o účasti na kolektívnom konaní. Skúsenosti s financovaním kolektívnych nárokov treťou stranou v praxi boli celkovo pozitívne. Žiadny z respondentov nemal skúsenosti s organizáciou, ktorá by sa pokúšala financovať pohľadávku voči konkurentovi. Žiadny z odporcov nemal skúsenosť s tým, že by sa financujúci subjekt zjavne pokúsil kontrolovať spor, hoci jeden právnik opísal situáciu, keď financujúci subjekt stiahol financovanie počas súdneho sporu, čo viedlo k predčasnému urovnaniu veci.“

(8)  Pozri dokument Austrálskej komisie pre reformu práva (2019): Vyšetrovanie týkajúce sa súdneho konania vo veci skupinovej žaloby a financovania súdnych sporov treťou osobou, s. 34.

(9)  Štúdia EPRS (2021): Zodpovedné financovanie súdnych sporov. Aktuálny stav situácie v oblasti súkromného financovania sporov v EÚ a súčasné pravidlá EÚ týkajúce sa súkromného financovania sporov, s. 28 – 29.

---

PRÍLOHA K UZNESENIU:

ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

Návrh

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o regulácii financovania súdnych sporov treťou osobou

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

so zreteľom na žiadosť Európskeho parlamentu Európskej komisii (1),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou je prax, ktorá sa rozvíja do podoby trhu služieb v oblasti sporov bez toho, aby na úrovni Únie existoval osobitný právny rámec. Napriek skutočnosti, že subjekty financujúce súdne spory sú spravidla usadené a pôsobia v rôznych členských štátoch, či už na domácom, alebo cezhraničnom území, doteraz sa na ne vzťahovali rôzne vnútroštátne pravidlá a postupy na vnútornom trhu, kde panujú v tejto oblasti všeobecne roztrieštené pravidlá a dokonca aj legislatívne vákuum v závislosti od príslušného členského štátu. Rozdielne pravidlá a postupy v členských štátoch budú pravdepodobne predstavovať prekážku pre fungovanie vnútorného trhu. Nejasnosť, pokiaľ ide o podmienky, za ktorých môžu pôsobiť komerčné tretie osoby financujúce súdne spory (ďalej len „subjekty financujúce súdne spory“), nie je zlučiteľná s riadnym fungovaním vnútorného trhu, najmä vzhľadom na to, že cezhraničné prípady možno financovať len prostredníctvom tretej osoby a tieto prípady sú pre subjekty financujúce spory obzvlášť atraktívne. Odchýlky v právnom rámci uplatniteľnom v každom členskom štáte znamenajú riziko diskriminácie v prístupe k spravodlivosti medzi žalobcami v rôznych členských štátoch, najmä v prípadoch s cezhraničným prvkom, ako aj riziko taktizovania subjektov pri výbere súdu, ktoré by mohlo byť ovplyvnené výhodnosťou určitých vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa ich sídla, rozhodného práva pre dohody o financovaní a vnútroštátnych procesných pravidiel. |
| --- | --- |

(1)

Komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou je prax, ktorá sa rozvíja do podoby trhu služieb v oblasti sporov bez toho, aby na úrovni Únie existoval osobitný právny rámec. Napriek skutočnosti, že subjekty financujúce súdne spory sú spravidla usadené a pôsobia v rôznych členských štátoch, či už na domácom, alebo cezhraničnom území, doteraz sa na ne vzťahovali rôzne vnútroštátne pravidlá a postupy na vnútornom trhu, kde panujú v tejto oblasti všeobecne roztrieštené pravidlá a dokonca aj legislatívne vákuum v závislosti od príslušného členského štátu. Rozdielne pravidlá a postupy v členských štátoch budú pravdepodobne predstavovať prekážku pre fungovanie vnútorného trhu. Nejasnosť, pokiaľ ide o podmienky, za ktorých môžu pôsobiť komerčné tretie osoby financujúce súdne spory (ďalej len „subjekty financujúce súdne spory“), nie je zlučiteľná s riadnym fungovaním vnútorného trhu, najmä vzhľadom na to, že cezhraničné prípady možno financovať len prostredníctvom tretej osoby a tieto prípady sú pre subjekty financujúce spory obzvlášť atraktívne. Odchýlky v právnom rámci uplatniteľnom v každom členskom štáte znamenajú riziko diskriminácie v prístupe k spravodlivosti medzi žalobcami v rôznych členských štátoch, najmä v prípadoch s cezhraničným prvkom, ako aj riziko taktizovania subjektov pri výbere súdu, ktoré by mohlo byť ovplyvnené výhodnosťou určitých vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa ich sídla, rozhodného práva pre dohody o financovaní a vnútroštátnych procesných pravidiel.

| (2) | Cieľom práva Únie je zabezpečiť rovnováhu medzi umožnením prístupu k spravodlivosti a poskytnutím primeraných záruk tým, ktorí sú účastníkmi konania, aby sa zabránilo neoprávnenému zneužívaniu ich práva na prístup k spravodlivosti. Ak subjekty financujúce súdne spory poskytnú finančné prostriedky na financovanie súdnych konaní výmenou za podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody, môže dôjsť k ohrozeniu spravodlivosti. Toto ohrozenie zahŕňa možnosť pre subjekty financujúce súdne spory využiť žalobcov alebo tých, ktorých zastupujú, prípadne vrátane spotrebiteľov, ktorých záujmy zastupujú oprávnené subjekty, na svoje vlastné účely a na maximalizáciu svojej vlastnej návratnosti, takže žalobcovia alebo určení príjemcovia získajú menší podiel priznanej náhrady škody. Ohrozenie môže byť obzvlášť vážne, ak sú subjektmi očakávajúcimi výhody zo súdneho sporu spotrebitelia alebo obete porušovania základných práv, ktorí by mohli uvítať zapojenie financujúceho subjektu pripraveného zaplatiť za súdne konanie, bez toho, aby si uvedomili, že ich záujmy by sa mohli obrátiť v prospech záujmov financujúceho subjektu. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom práva Únie je zabezpečiť rovnováhu medzi umožnením prístupu k spravodlivosti a poskytnutím primeraných záruk tým, ktorí sú účastníkmi konania, aby sa zabránilo neoprávnenému zneužívaniu ich práva na prístup k spravodlivosti. Ak subjekty financujúce súdne spory poskytnú finančné prostriedky na financovanie súdnych konaní výmenou za podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody, môže dôjsť k ohrozeniu spravodlivosti. Toto ohrozenie zahŕňa možnosť pre subjekty financujúce súdne spory využiť žalobcov alebo tých, ktorých zastupujú, prípadne vrátane spotrebiteľov, ktorých záujmy zastupujú oprávnené subjekty, na svoje vlastné účely a na maximalizáciu svojej vlastnej návratnosti, takže žalobcovia alebo určení príjemcovia získajú menší podiel priznanej náhrady škody. Ohrozenie môže byť obzvlášť vážne, ak sú subjektmi očakávajúcimi výhody zo súdneho sporu spotrebitelia alebo obete porušovania základných práv, ktorí by mohli uvítať zapojenie financujúceho subjektu pripraveného zaplatiť za súdne konanie, bez toho, aby si uvedomili, že ich záujmy by sa mohli obrátiť v prospech záujmov financujúceho subjektu.

| (3) | Vytvorenie spoločného rámca Únie pre minimálne normy týkajúce sa zodpovedného komerčného financovania súdnych sporov treťou osobou by pomohlo podporiť prístup k spravodlivosti a zabezpečiť primeranú zodpovednosť podnikov. V skutočnosti často existuje značná hospodárska nerovnováha medzi spoločnosťami a občanmi, ktorí sa usilujú o nápravu, a financovanie súdnych sporov treťou osobou môže pomôcť znížiť túto nerovnováhu, ak sa zmiernia súvisiace riziká a takéto financovanie sa bude dopĺňať s inými opatreniami na odstránenie prekážok prístupu k spravodlivosti. Na tento účel je nevyhnutné zabezpečiť potrebnú rovnováhu medzi zlepšením prístupu žalobcov k spravodlivosti a primeranými zárukami, ktoré zabránia zneužívaniu súdnych sporov. Zodpovedné financovanie súdnych sporov treťou osobou môže znížiť náklady, zvýšiť ich predvídateľnosť, zjednodušiť zbytočné postupy a poskytovať efektívne služby za náklady, ktoré sú úmerné sporným sumám. |
| --- | --- |

(3)

Vytvorenie spoločného rámca Únie pre minimálne normy týkajúce sa zodpovedného komerčného financovania súdnych sporov treťou osobou by pomohlo podporiť prístup k spravodlivosti a zabezpečiť primeranú zodpovednosť podnikov. V skutočnosti často existuje značná hospodárska nerovnováha medzi spoločnosťami a občanmi, ktorí sa usilujú o nápravu, a financovanie súdnych sporov treťou osobou môže pomôcť znížiť túto nerovnováhu, ak sa zmiernia súvisiace riziká a takéto financovanie sa bude dopĺňať s inými opatreniami na odstránenie prekážok prístupu k spravodlivosti. Na tento účel je nevyhnutné zabezpečiť potrebnú rovnováhu medzi zlepšením prístupu žalobcov k spravodlivosti a primeranými zárukami, ktoré zabránia zneužívaniu súdnych sporov. Zodpovedné financovanie súdnych sporov treťou osobou môže znížiť náklady, zvýšiť ich predvídateľnosť, zjednodušiť zbytočné postupy a poskytovať efektívne služby za náklady, ktoré sú úmerné sporným sumám.

| (4) | Keďže vnútorný trh uľahčuje rast cezhraničného obchodu, spory sú čoraz častejšie cezhraničné a činnosti financujúcich subjektov majú globálny charakter, existuje potenciálne riziko výrazných rozdielov v prístupoch členských štátov k zárukám a ochrane potrebnej v súvislosti s komerčným financovaním súdnych sporov treťou osobou. Dobrovoľné prístupy boli do určitej miery úspešné, no nie vždy ich podporovala väčšina priemyselných aktérov. V každom prípade by nelegislatívne opatrenia neboli vhodné vzhľadom na tieto závažné riziká, napríklad pre zraniteľné kategórie občanov vrátane občanov z tretích krajín. |
| --- | --- |

(4)

Keďže vnútorný trh uľahčuje rast cezhraničného obchodu, spory sú čoraz častejšie cezhraničné a činnosti financujúcich subjektov majú globálny charakter, existuje potenciálne riziko výrazných rozdielov v prístupoch členských štátov k zárukám a ochrane potrebnej v súvislosti s komerčným financovaním súdnych sporov treťou osobou. Dobrovoľné prístupy boli do určitej miery úspešné, no nie vždy ich podporovala väčšina priemyselných aktérov. V každom prípade by nelegislatívne opatrenia neboli vhodné vzhľadom na tieto závažné riziká, napríklad pre zraniteľné kategórie občanov vrátane občanov z tretích krajín.

| (5) | Cieľom tejto smernice je regulovať komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou, čo je prax, pri ktorej subjekty tretích strán, ktoré nie sú priamo zapojené do sporu, investujú do súdnych konaní na účely zisku, zvyčajne výmenou za percentuálny podiel z akéhokoľvek urovnania alebo náhrady škody (ďalej len „financovanie súdnych sporov treťou osobou“). Financovanie súdnych sporov treťou osobou sa vzťahuje na situácie, v ktorých komerčný subjekt investuje s cieľom dosiahnuť zisk a koná na podporu svojich obchodných záujmov. Nezahŕňa preto poskytovanie finančných prostriedkov na sponzorovanie súdnych sporov na charitatívnom základe alebo na základe darov, keď financujúci subjekt má za cieľ jednoducho získať späť vzniknuté náklady, ani podobné činnosti vykonávané pro bono publico. Táto smernica má tiež za cieľ na jednej strane stanoviť záruky na zabezpečenie účinného prístupu k spravodlivosti a ochrany záujmov strán sporu a na druhej strane predchádzať konfliktom záujmov, zneužívaniu súdnych sporov, ako aj neprimeranému prideľovaniu peňažných odmien subjektom financujúcim spory. |
| --- | --- |

(5)

Cieľom tejto smernice je regulovať komerčné financovanie súdnych sporov treťou osobou, čo je prax, pri ktorej subjekty tretích strán, ktoré nie sú priamo zapojené do sporu, investujú do súdnych konaní na účely zisku, zvyčajne výmenou za percentuálny podiel z akéhokoľvek urovnania alebo náhrady škody (ďalej len „financovanie súdnych sporov treťou osobou“). Financovanie súdnych sporov treťou osobou sa vzťahuje na situácie, v ktorých komerčný subjekt investuje s cieľom dosiahnuť zisk a koná na podporu svojich obchodných záujmov. Nezahŕňa preto poskytovanie finančných prostriedkov na sponzorovanie súdnych sporov na charitatívnom základe alebo na základe darov, keď financujúci subjekt má za cieľ jednoducho získať späť vzniknuté náklady, ani podobné činnosti vykonávané pro bono publico. Táto smernica má tiež za cieľ na jednej strane stanoviť záruky na zabezpečenie účinného prístupu k spravodlivosti a ochrany záujmov strán sporu a na druhej strane predchádzať konfliktom záujmov, zneužívaniu súdnych sporov, ako aj neprimeranému prideľovaniu peňažných odmien subjektom financujúcim spory.

| (6) | Pod pojmom „financujúci subjekt“ sa rozumie akýkoľvek podnik, ktorý nie je účastníkom konania, ale v súvislosti s týmto konaním uzatvára dohodu o financovaní súdneho sporu treťou osobou (ďalej len „dohoda o financovaní treťou osobou“). V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie pojem „podnik“ zahŕňa akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania, a teda zahŕňa akúkoľvek právnickú osobu vrátane jej materských spoločností, dcérskych spoločností alebo prepojených podnikov a mohla by zahŕňať profesionálnych poskytovateľov financovania sporov, poskytovateľov finančných služieb, firmy zaoberajúce sa riadením nárokov alebo iných poskytovateľov služieb. Pojem financujúci subjekt nemá zahŕňať právnikov zastupujúcich stranu v súdnom konaní alebo regulovaných poskytovateľov poisťovacích služieb pre takúto stranu. |
| --- | --- |

(6)

Pod pojmom „financujúci subjekt“ sa rozumie akýkoľvek podnik, ktorý nie je účastníkom konania, ale v súvislosti s týmto konaním uzatvára dohodu o financovaní súdneho sporu treťou osobou (ďalej len „dohoda o financovaní treťou osobou“). V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie pojem „podnik“ zahŕňa akýkoľvek subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania, a teda zahŕňa akúkoľvek právnickú osobu vrátane jej materských spoločností, dcérskych spoločností alebo prepojených podnikov a mohla by zahŕňať profesionálnych poskytovateľov financovania sporov, poskytovateľov finančných služieb, firmy zaoberajúce sa riadením nárokov alebo iných poskytovateľov služieb. Pojem financujúci subjekt nemá zahŕňať právnikov zastupujúcich stranu v súdnom konaní alebo regulovaných poskytovateľov poisťovacích služieb pre takúto stranu.

| (7) | V súlade s právnymi tradíciami a autonómiou členských štátov prináleží každému členskému štátu, aby určil, či a do akej miery by malo byť financovanie súdnych sporov povolené v rámci jeho vlastného právneho systému. Ak sa členské štáty rozhodnú povoliť takéto financovanie sporov treťou osobou, v tejto smernici sa stanovujú minimálne normy ochrany financovaných žalobcov, aby sa na tých, ktorí by sa mohli uchýliť k financovaniu sporov v Únii, vzťahovala minimálna úroveň ochrany, ktorá je konzistentná v celej Únii. |
| --- | --- |

(7)

V súlade s právnymi tradíciami a autonómiou členských štátov prináleží každému členskému štátu, aby určil, či a do akej miery by malo byť financovanie súdnych sporov povolené v rámci jeho vlastného právneho systému. Ak sa členské štáty rozhodnú povoliť takéto financovanie sporov treťou osobou, v tejto smernici sa stanovujú minimálne normy ochrany financovaných žalobcov, aby sa na tých, ktorí by sa mohli uchýliť k financovaniu sporov v Únii, vzťahovala minimálna úroveň ochrany, ktorá je konzistentná v celej Únii.

| (8) | Členské štáty, kde trovy konania môžu predstavovať významnú prekážku prístupu k spravodlivosti, však môžu zvážiť prijatie právnych predpisov, ktoré umožnia financovanie súdnych sporov treťou osobou, a v takom prípade by mali stanoviť jasné podmienky a záruky, ktoré sú v súlade s touto smernicou. Hoci sa táto smernica nevzťahuje výlučne na žaloby v zastúpení, členské štáty by mali prijať opatrenia zamerané na zabezpečenie toho, aby trovy konania súvisiace so žalobami v zastúpení nebránili oprávneným subjektom účinne vykonávať ich právo domáhať sa nápravy v súlade so smernicou (EÚ) 2020/1828, a najmä jej článkom 20. |
| --- | --- |

(8)

Členské štáty, kde trovy konania môžu predstavovať významnú prekážku prístupu k spravodlivosti, však môžu zvážiť prijatie právnych predpisov, ktoré umožnia financovanie súdnych sporov treťou osobou, a v takom prípade by mali stanoviť jasné podmienky a záruky, ktoré sú v súlade s touto smernicou. Hoci sa táto smernica nevzťahuje výlučne na žaloby v zastúpení, členské štáty by mali prijať opatrenia zamerané na zabezpečenie toho, aby trovy konania súvisiace so žalobami v zastúpení nebránili oprávneným subjektom účinne vykonávať ich právo domáhať sa nápravy v súlade so smernicou (EÚ) 2020/1828, a najmä jej článkom 20.

| (9) | Ak je povolená činnosť financovania sporov treťou osobou, je nevyhnutný systém povoľovania nezávislých správnych orgánov v členských štátoch a dohľadu nad nimi, ktorý zaisťuje ich financovanie, aby sa zabezpečilo, že tieto subjekty financujúce spory spĺňajú minimálne kritériá a normy stanovené v tejto smernici. Financujúce subjekty by mali podliehať dohľadu podobným spôsobom, aký je v prípade súčasného systému obozretného dohľadu, ktorý sa uplatňuje na poskytovateľov finančných služieb. |
| --- | --- |

(9)

Ak je povolená činnosť financovania sporov treťou osobou, je nevyhnutný systém povoľovania nezávislých správnych orgánov v členských štátoch a dohľadu nad nimi, ktorý zaisťuje ich financovanie, aby sa zabezpečilo, že tieto subjekty financujúce spory spĺňajú minimálne kritériá a normy stanovené v tejto smernici. Financujúce subjekty by mali podliehať dohľadu podobným spôsobom, aký je v prípade súčasného systému obozretného dohľadu, ktorý sa uplatňuje na poskytovateľov finančných služieb.

| (10) | Od subjektov financujúcich spory, ktoré pôsobia v Únii, by sa malo vyžadovať, aby vykonávali svoju činnosť z Únie, mali povolenie v rámci Únie a aby uzatvárali svoje dohody o financovaní treťou osobou podľa právnych predpisov členského štátu konania, alebo ak sa líšia, právnych predpisov členského štátu žalobcu alebo určených príjemcov, aby sa zabezpečil primeraný dohľad podľa práva Únie a vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(10)

Od subjektov financujúcich spory, ktoré pôsobia v Únii, by sa malo vyžadovať, aby vykonávali svoju činnosť z Únie, mali povolenie v rámci Únie a aby uzatvárali svoje dohody o financovaní treťou osobou podľa právnych predpisov členského štátu konania, alebo ak sa líšia, právnych predpisov členského štátu žalobcu alebo určených príjemcov, aby sa zabezpečil primeraný dohľad podľa práva Únie a vnútroštátneho práva.

| (11) | Orgány dohľadu v Únii, ktoré udeľujú oprávnenie na vykonávanie činností financovania sporov treťou osobou, by mali byť splnomocnené vyžadovať, aby subjekty financujúce spory dodržiavali minimálne kritériá stanovené v tejto smernici. Takéto kritériá by mali obsahovať ustanovenia týkajúce sa dôvernosti, nezávislosti, správy a riadenia, transparentnosti, kapitálovej primeranosti a dodržiavania fiduciárnej povinnosti voči žalobcom a určeným príjemcom. Orgány dohľadu by mali byť splnomocnené vydávať všetky potrebné príkazy vrátane právomoci prijímať žiadosti o povolenie od subjektov financujúcich spory a rozhodovať o nich, zhromažďovať všetky potrebné informácie, vydávať, zamietať, pozastavovať alebo odnímať akékoľvek povolenia alebo ukladať akékoľvek podmienky, obmedzenia alebo pokuty ktorémukoľvek subjektu financujúcemu spor, ako aj bezodkladne prešetrovať sťažnosti proti akémukoľvek subjektu financujúcemu spor, ktorý vykonáva činnosti v rámci ich jurisdikcie, podané akoukoľvek fyzickou alebo právnickou osobou, s výnimkou žalovaného. Obavami vznesenými žalovaným v súvislosti so subjektom financujúcim spor počas prebiehajúceho súdneho konania by sa mal zaoberať príslušný súd alebo správny orgán. |
| --- | --- |

(11)

Orgány dohľadu v Únii, ktoré udeľujú oprávnenie na vykonávanie činností financovania sporov treťou osobou, by mali byť splnomocnené vyžadovať, aby subjekty financujúce spory dodržiavali minimálne kritériá stanovené v tejto smernici. Takéto kritériá by mali obsahovať ustanovenia týkajúce sa dôvernosti, nezávislosti, správy a riadenia, transparentnosti, kapitálovej primeranosti a dodržiavania fiduciárnej povinnosti voči žalobcom a určeným príjemcom. Orgány dohľadu by mali byť splnomocnené vydávať všetky potrebné príkazy vrátane právomoci prijímať žiadosti o povolenie od subjektov financujúcich spory a rozhodovať o nich, zhromažďovať všetky potrebné informácie, vydávať, zamietať, pozastavovať alebo odnímať akékoľvek povolenia alebo ukladať akékoľvek podmienky, obmedzenia alebo pokuty ktorémukoľvek subjektu financujúcemu spor, ako aj bezodkladne prešetrovať sťažnosti proti akémukoľvek subjektu financujúcemu spor, ktorý vykonáva činnosti v rámci ich jurisdikcie, podané akoukoľvek fyzickou alebo právnickou osobou, s výnimkou žalovaného. Obavami vznesenými žalovaným v súvislosti so subjektom financujúcim spor počas prebiehajúceho súdneho konania by sa mal zaoberať príslušný súd alebo správny orgán.

| (12) | Pokiaľ ide o ďalšie kritériá udeľovania povolení, členské štáty by mali požadovať, aby subjekty financujúce spory preukázali, že majú dostatočný kapitál na splnenie svojich finančných záväzkov. Chýbajúce požiadavky na kapitálovú primeranosť vytvárajú riziko, že subjekt financujúci spor s nedostatkom kapitálu uzavrie dohodu o financovaní treťou osobou a následne nebude ochotný alebo schopný pokryť náklady sporu, ktorý sa zaviazal podporovať, vrátane nákladov alebo poplatkov potrebných na konanie v záujme dosiahnutia rozsudku, alebo priznaných nákladov protistrany. To môže vystaviť žalobcov, ktorí sa spoliehajú na subjekty financujúce spory, riziku nepredvídaných významných hospodárskych strát a riziku upustenia od inak životaschopného konania v dôsledku obchodných okolností alebo rozhodnutí subjektu financujúceho spor. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o ďalšie kritériá udeľovania povolení, členské štáty by mali požadovať, aby subjekty financujúce spory preukázali, že majú dostatočný kapitál na splnenie svojich finančných záväzkov. Chýbajúce požiadavky na kapitálovú primeranosť vytvárajú riziko, že subjekt financujúci spor s nedostatkom kapitálu uzavrie dohodu o financovaní treťou osobou a následne nebude ochotný alebo schopný pokryť náklady sporu, ktorý sa zaviazal podporovať, vrátane nákladov alebo poplatkov potrebných na konanie v záujme dosiahnutia rozsudku, alebo priznaných nákladov protistrany. To môže vystaviť žalobcov, ktorí sa spoliehajú na subjekty financujúce spory, riziku nepredvídaných významných hospodárskych strát a riziku upustenia od inak životaschopného konania v dôsledku obchodných okolností alebo rozhodnutí subjektu financujúceho spor.

| (13) | Subjekty financujúce spory by mali mať povinnosť konať čestne, transparentne, efektívne a v najlepšom záujme žalobcov a určených príjemcov pohľadávok. Chýbajúca požiadavka uprednostňovať záujmy žalobcov a určených príjemcov pred vlastnými záujmami subjektu financujúceho spor môže predstavovať riziko, že konanie bude vedené spôsobom, ktorý v konečnom dôsledku poslúži skôr záujmom subjektu financujúceho spor ako záujmom žalobcu. |
| --- | --- |

(13)

Subjekty financujúce spory by mali mať povinnosť konať čestne, transparentne, efektívne a v najlepšom záujme žalobcov a určených príjemcov pohľadávok. Chýbajúca požiadavka uprednostňovať záujmy žalobcov a určených príjemcov pred vlastnými záujmami subjektu financujúceho spor môže predstavovať riziko, že konanie bude vedené spôsobom, ktorý v konečnom dôsledku poslúži skôr záujmom subjektu financujúceho spor ako záujmom žalobcu.

| (14) | V záujme zabránenia obchádzaniu požiadaviek tejto smernice by dohody uzatvorené so subjektmi financujúcimi spory, ktoré nemajú potrebné povolenie, nemali mať žiadny právny účinok. Bremeno získania potrebných povolení by malo byť na samotných subjektoch financujúcich spory, a preto by mali byť žalobcovia a určení príjemcovia odškodnení v prípade akejkoľvek škody spôsobenej tým, že subjekt financujúci spory nemá potrebné povolenie. |
| --- | --- |

(14)

V záujme zabránenia obchádzaniu požiadaviek tejto smernice by dohody uzatvorené so subjektmi financujúcimi spory, ktoré nemajú potrebné povolenie, nemali mať žiadny právny účinok. Bremeno získania potrebných povolení by malo byť na samotných subjektoch financujúcich spory, a preto by mali byť žalobcovia a určení príjemcovia odškodnení v prípade akejkoľvek škody spôsobenej tým, že subjekt financujúci spory nemá potrebné povolenie.

| (15) | Touto smernicou by sa mali regulovať činnosti subjektov financujúcich spory, ale nemali by ňou byť dotknuté žiadne iné regulačné povinnosti alebo režimy, ako sú napríklad existujúce pravidlá upravujúce poskytovanie finančných služieb, ktoré sa môžu uplatňovať, pričom by sa mali rešpektovať aj právne tradície členských štátov, ich autonómia a ich rozhodnutia o tom, či povolia financovanie súdnych sporov vo svojich vnútroštátnych právnych systémoch. |
| --- | --- |

(15)

Touto smernicou by sa mali regulovať činnosti subjektov financujúcich spory, ale nemali by ňou byť dotknuté žiadne iné regulačné povinnosti alebo režimy, ako sú napríklad existujúce pravidlá upravujúce poskytovanie finančných služieb, ktoré sa môžu uplatňovať, pričom by sa mali rešpektovať aj právne tradície členských štátov, ich autonómia a ich rozhodnutia o tom, či povolia financovanie súdnych sporov vo svojich vnútroštátnych právnych systémoch.

| (16) | Na uľahčenie jednotného uplatňovania tejto smernice by členské štáty mali zabezpečiť, aby orgány dohľadu uplatňovali túto smernicu v úzkej spolupráci s orgánmi dohľadu iných členských štátov. Koordinácia medzi orgánmi dohľadu by mala byť organizovaná na úrovni Únie, aby sa zabránilo rozdielom v normách dohľadu, ktoré by mohli ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(16)

Na uľahčenie jednotného uplatňovania tejto smernice by členské štáty mali zabezpečiť, aby orgány dohľadu uplatňovali túto smernicu v úzkej spolupráci s orgánmi dohľadu iných členských štátov. Koordinácia medzi orgánmi dohľadu by mala byť organizovaná na úrovni Únie, aby sa zabránilo rozdielom v normách dohľadu, ktoré by mohli ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu.

| (17) | Komisia by mala koordinovať činnosť orgánov dohľadu a uľahčiť na tento účel vytvorenie vhodnej siete spolupráce. Orgánom dohľadu by sa malo umožniť podľa potreby konzultovať s Komisiou a Komisii by sa malo umožniť vydávať usmernenia, odporúčania, oznámenia o najlepších postupoch alebo poradné stanoviská orgánom dohľadu k uplatňovaniu tejto smernice a v súvislosti so zjavnou nezrovnalosťou, pokiaľ ide o vykonávanie tejto smernice. Orgány dohľadu by mali zdieľať podrobnosti svojich činností s Komisiou s cieľom uľahčiť koordináciu vrátane výmeny podrobností o všetkých prijatých rozhodnutiach a subjektoch financujúcich spory, ktorým vydali oprávnenie. |
| --- | --- |

(17)

Komisia by mala koordinovať činnosť orgánov dohľadu a uľahčiť na tento účel vytvorenie vhodnej siete spolupráce. Orgánom dohľadu by sa malo umožniť podľa potreby konzultovať s Komisiou a Komisii by sa malo umožniť vydávať usmernenia, odporúčania, oznámenia o najlepších postupoch alebo poradné stanoviská orgánom dohľadu k uplatňovaniu tejto smernice a v súvislosti so zjavnou nezrovnalosťou, pokiaľ ide o vykonávanie tejto smernice. Orgány dohľadu by mali zdieľať podrobnosti svojich činností s Komisiou s cieľom uľahčiť koordináciu vrátane výmeny podrobností o všetkých prijatých rozhodnutiach a subjektoch financujúcich spory, ktorým vydali oprávnenie.

| (18) | Na uľahčenie poskytovania služieb financovania cezhraničných sporov v tých členských štátoch, kde to vnútroštátne právo umožňuje, by členské štáty mali byť schopné spolupracovať, vymieňať si informácie a najlepšie postupy a malo by sa od nich vyžadovať, aby v plnej miere zohľadňovali vzájomné rozhodnutia o povolení. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli komplexné a jasné informácie a usmernenia o existencii možností financovania pohľadávok, ako aj o podmienkach a požiadavkách, ktoré sa vzťahujú na financovanie pohľadávok, plne a voľne dostupné všetkým občanom, ktorí by sa mohli domáhať nápravy, a to aj najzraniteľnejším skupinám. V súlade s článkom 56 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by členské štáty mali vzájomne uznávať predchádzajúce povolenia, a teda automaticky udeľovať povolenie subjektom financujúcim spory pôsobiacim na ich území, ktorým bolo udelené povolenie pôsobiť v inom členskom štáte, za predpokladu, že pôvodné povolenie je naďalej platné. Ak sú orgánu dohľadu v prijímajúcom členskom štáte známe nezrovnalosti v konaní subjektu financujúceho spory, mal by o tom priamo informovať zodpovedný orgán dohľadu. |
| --- | --- |

(18)

Na uľahčenie poskytovania služieb financovania cezhraničných sporov v tých členských štátoch, kde to vnútroštátne právo umožňuje, by členské štáty mali byť schopné spolupracovať, vymieňať si informácie a najlepšie postupy a malo by sa od nich vyžadovať, aby v plnej miere zohľadňovali vzájomné rozhodnutia o povolení. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli komplexné a jasné informácie a usmernenia o existencii možností financovania pohľadávok, ako aj o podmienkach a požiadavkách, ktoré sa vzťahujú na financovanie pohľadávok, plne a voľne dostupné všetkým občanom, ktorí by sa mohli domáhať nápravy, a to aj najzraniteľnejším skupinám. V súlade s článkom 56 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by členské štáty mali vzájomne uznávať predchádzajúce povolenia, a teda automaticky udeľovať povolenie subjektom financujúcim spory pôsobiacim na ich území, ktorým bolo udelené povolenie pôsobiť v inom členskom štáte, za predpokladu, že pôvodné povolenie je naďalej platné. Ak sú orgánu dohľadu v prijímajúcom členskom štáte známe nezrovnalosti v konaní subjektu financujúceho spory, mal by o tom priamo informovať zodpovedný orgán dohľadu.

| (19) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby subjekt financujúci spor nemal neprimeraný vplyv ani kontrolu nad rozhodnutiami týkajúcimi sa príslušného súdneho konania vrátane rozhodnutí o urovnaní spôsobom, ktorý by poškodzoval záujmy žalobcov dotknutých touto žalobou. |
| --- | --- |

(19)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby subjekt financujúci spor nemal neprimeraný vplyv ani kontrolu nad rozhodnutiami týkajúcimi sa príslušného súdneho konania vrátane rozhodnutí o urovnaní spôsobom, ktorý by poškodzoval záujmy žalobcov dotknutých touto žalobou.

| (20) | Na nápravu akejkoľvek nevyváženosti znalostí alebo zdrojov medzi subjektom financujúcim spor a žalobcom by pri posudzovaní vhodnosti dohody o financovaní treťou osobou mali súdy alebo správne orgány brať do úvahy úroveň jasnosti a transparentnosti týchto dohôd a mieru, do akej boli žalobcovia alebo osoby, ktoré žalobcovia zastupujú, transparentne oboznámení s akýmikoľvek rizikami a výhodami, a ktoré vedome podstupujú. |
| --- | --- |

(20)

Na nápravu akejkoľvek nevyváženosti znalostí alebo zdrojov medzi subjektom financujúcim spor a žalobcom by pri posudzovaní vhodnosti dohody o financovaní treťou osobou mali súdy alebo správne orgány brať do úvahy úroveň jasnosti a transparentnosti týchto dohôd a mieru, do akej boli žalobcovia alebo osoby, ktoré žalobcovia zastupujú, transparentne oboznámení s akýmikoľvek rizikami a výhodami, a ktoré vedome podstupujú.

| (21) | Dohody o financovaní treťou osobou by mali byť predložené žalobcom v jazyku, ktorému rozumejú, a mali by jasne a vhodným spôsobom obsahovať možné výsledky, ako aj riziká a príslušné obmedzenia. |
| --- | --- |

(21)

Dohody o financovaní treťou osobou by mali byť predložené žalobcom v jazyku, ktorému rozumejú, a mali by jasne a vhodným spôsobom obsahovať možné výsledky, ako aj riziká a príslušné obmedzenia.

| (22) | Nie je možné zabezpečiť primeraný dohľad nad subjektmi financujúcimi spory a dohodami o financovaní treťou osobou, pokiaľ subjekty financujúce spory nemajú povinnosť transparentnosti, čo sa týka ich činností. To zahŕňa transparentnosť vo vzťahu k súdom alebo správnym orgánom, žalovaným a žalobcom. Preto by sa mali stanoviť povinnosti informovať príslušný súd alebo správny orgán o existencii komerčného financovania a totožnosti financujúceho subjektu, ako aj v plnom rozsahu sprístupniť dohody o financovaní treťou osobou súdom alebo správnym orgánom, a to na ich žiadosť alebo na žiadosť žalovaného na súde a s výhradou primeraných obmedzení na ochranu potrebnej dôvernosti. Súdy alebo správne orgány by mali mať oprávnenie na prístup k relevantným informáciám o všetkých činnostiach financovania sporov tretích strán, ktoré sa týkajú súdneho konania, za ktoré zodpovedajú. Okrem toho by súd alebo správny orgán mal žalovaným oznámiť existenciu financovania sporu treťou osobou a totožnosť financujúceho subjektu. |
| --- | --- |

(22)

Nie je možné zabezpečiť primeraný dohľad nad subjektmi financujúcimi spory a dohodami o financovaní treťou osobou, pokiaľ subjekty financujúce spory nemajú povinnosť transparentnosti, čo sa týka ich činností. To zahŕňa transparentnosť vo vzťahu k súdom alebo správnym orgánom, žalovaným a žalobcom. Preto by sa mali stanoviť povinnosti informovať príslušný súd alebo správny orgán o existencii komerčného financovania a totožnosti financujúceho subjektu, ako aj v plnom rozsahu sprístupniť dohody o financovaní treťou osobou súdom alebo správnym orgánom, a to na ich žiadosť alebo na žiadosť žalovaného na súde a s výhradou primeraných obmedzení na ochranu potrebnej dôvernosti. Súdy alebo správne orgány by mali mať oprávnenie na prístup k relevantným informáciám o všetkých činnostiach financovania sporov tretích strán, ktoré sa týkajú súdneho konania, za ktoré zodpovedajú. Okrem toho by súd alebo správny orgán mal žalovaným oznámiť existenciu financovania sporu treťou osobou a totožnosť financujúceho subjektu.

| (23) | Súdy alebo správne orgány by mali mať právomoc v prípade, že dohoda o financovaní treťou osobou je relevantná pre vec, ktorá im bola predložená, posúdiť, či je dohoda o financovaní treťou osobou v súlade s touto smernicou, a v súlade s článkom 16 ju v prípade potreby preskúmať buď na žiadosť účastníka konania, alebo na podnet súdu či správneho orgánu, alebo na základe žaloby, ktorá im bola podaná proti správnemu rozhodnutiu orgánu dohľadu, ktoré nadobudlo právoplatnosť. |
| --- | --- |

(23)

Súdy alebo správne orgány by mali mať právomoc v prípade, že dohoda o financovaní treťou osobou je relevantná pre vec, ktorá im bola predložená, posúdiť, či je dohoda o financovaní treťou osobou v súlade s touto smernicou, a v súlade s článkom 16 ju v prípade potreby preskúmať buď na žiadosť účastníka konania, alebo na podnet súdu či správneho orgánu, alebo na základe žaloby, ktorá im bola podaná proti správnemu rozhodnutiu orgánu dohľadu, ktoré nadobudlo právoplatnosť.

| (24) | Subjekty financujúce spory by mali zaviesť interné postupy dobrej správy, aby sa zabránilo konfliktu záujmov medzi subjektom financujúcim spor a žalobcami. Súlad s požiadavkami na transparentnosť by mal zabezpečiť, aby si žalobcovia boli plne vedomí každého vzťahu, ktorý by mohol mať subjekt financujúci spor so žalovanými, s právnikmi, inými subjektmi financujúcimi spor alebo inou treťou osobou, ktorá je do prípadu zapojená, čo by mohlo viesť k skutočnému alebo domnelému konfliktu. |
| --- | --- |

(24)

Subjekty financujúce spory by mali zaviesť interné postupy dobrej správy, aby sa zabránilo konfliktu záujmov medzi subjektom financujúcim spor a žalobcami. Súlad s požiadavkami na transparentnosť by mal zabezpečiť, aby si žalobcovia boli plne vedomí každého vzťahu, ktorý by mohol mať subjekt financujúci spor so žalovanými, s právnikmi, inými subjektmi financujúcimi spor alebo inou treťou osobou, ktorá je do prípadu zapojená, čo by mohlo viesť k skutočnému alebo domnelému konfliktu.

| (25) | Subjekty financujúce spory by v žiadnom prípade nemali požadovať nespravodlivú, neprimeranú alebo neopodstatnenú odmenu na úkor žalobcov. Súdy alebo správne orgány by mali byť oprávnené posudzovať dohody o financovaní súdnych sporov treťou osobou, ktoré sú relevantné pre prípad, ktorý prejednávajú, s prihliadnutím na okolnosti a pozadie, za ktorých bola dohoda uzavretá, s cieľom účinne určiť, či je spravodlivá a či je v súlade s touto smernicou a všetkými príslušnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

(25)

Subjekty financujúce spory by v žiadnom prípade nemali požadovať nespravodlivú, neprimeranú alebo neopodstatnenú odmenu na úkor žalobcov. Súdy alebo správne orgány by mali byť oprávnené posudzovať dohody o financovaní súdnych sporov treťou osobou, ktoré sú relevantné pre prípad, ktorý prejednávajú, s prihliadnutím na okolnosti a pozadie, za ktorých bola dohoda uzavretá, s cieľom účinne určiť, či je spravodlivá a či je v súlade s touto smernicou a všetkými príslušnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi.

| (26) | Ak dohody o financovaní treťou osobou umožňujú, aby subjekty financujúce spory dostali podiel z akejkoľvek odmeny alebo určitých poplatkov prednostne pred akýmikoľvek náhradami škody pridelenými žalobcom, dostupná priznaná náhrada škody by sa mohla znížiť tak, že by pre žalobcov nezostalo nič alebo len málo. Dohody o financovaní treťou osobou by preto mali vždy zabezpečiť, aby sa akákoľvek priznaná náhrada vyplatila najskôr žalobcovi, t. j. aby nárok žalobcu mal prednosť pred nárokom financujúceho subjektu. Subjektom financujúcim spor by nemalo byť dovolené vyžadovať uprednostnenie ich vlastnej odmeny. |
| --- | --- |

(26)

Ak dohody o financovaní treťou osobou umožňujú, aby subjekty financujúce spory dostali podiel z akejkoľvek odmeny alebo určitých poplatkov prednostne pred akýmikoľvek náhradami škody pridelenými žalobcom, dostupná priznaná náhrada škody by sa mohla znížiť tak, že by pre žalobcov nezostalo nič alebo len málo. Dohody o financovaní treťou osobou by preto mali vždy zabezpečiť, aby sa akákoľvek priznaná náhrada vyplatila najskôr žalobcovi, t. j. aby nárok žalobcu mal prednosť pred nárokom financujúceho subjektu. Subjektom financujúcim spor by nemalo byť dovolené vyžadovať uprednostnenie ich vlastnej odmeny.

| (27) | Vzhľadom na to, že v niektorých členských štátoch môže podiel odmeny, ktorú získajú subjekty financujúce spory, znížiť akúkoľvek náhradu získanú žalobcami, súdy alebo správne orgány by mali vykonávať dohľad nad hodnotou a výškou tohto podielu, aby sa zabránilo neúmernému prideľovaniu peňažných náhrad subjektom financujúcim spory. Ak by podiel na akejkoľvek odmene požadovaný subjektom financujúcim spor znížil priznanú náhradu (vrátane všetkých súm škôd, nákladov, poplatkov a iných výdavkov), ktorú majú žalobcovia a určení príjemcovia k dispozícii, na 60 % alebo menej, mal by sa tento podiel s výnimkou mimoriadnych okolností považovať za nespravodlivý a neplatný. |
| --- | --- |

(27)

Vzhľadom na to, že v niektorých členských štátoch môže podiel odmeny, ktorú získajú subjekty financujúce spory, znížiť akúkoľvek náhradu získanú žalobcami, súdy alebo správne orgány by mali vykonávať dohľad nad hodnotou a výškou tohto podielu, aby sa zabránilo neúmernému prideľovaniu peňažných náhrad subjektom financujúcim spory. Ak by podiel na akejkoľvek odmene požadovaný subjektom financujúcim spor znížil priznanú náhradu (vrátane všetkých súm škôd, nákladov, poplatkov a iných výdavkov), ktorú majú žalobcovia a určení príjemcovia k dispozícii, na 60 % alebo menej, mal by sa tento podiel s výnimkou mimoriadnych okolností považovať za nespravodlivý a neplatný.

| (28) | Mali by sa zaviesť ďalšie podmienky, aby sa zabezpečilo, že subjekty financujúce spory nebudú neprimerane ovplyvňovať rozhodnutia žalobcov v priebehu konania spôsobom, ktorý by bol prospešný pre samotný subjekt financujúci spor na úkor žalobcu. Subjekty financujúce spory by predovšetkým nemali neprimerane ovplyvňovať rozhodnutia o tom, ako sa vedie konanie, ktoré záujmy sú uprednostňované, ani to, či by žalobcovia mali alebo nemali akceptovať konkrétny výsledok, priznanie náhrady škody alebo urovnanie. |
| --- | --- |

(28)

Mali by sa zaviesť ďalšie podmienky, aby sa zabezpečilo, že subjekty financujúce spory nebudú neprimerane ovplyvňovať rozhodnutia žalobcov v priebehu konania spôsobom, ktorý by bol prospešný pre samotný subjekt financujúci spor na úkor žalobcu. Subjekty financujúce spory by predovšetkým nemali neprimerane ovplyvňovať rozhodnutia o tom, ako sa vedie konanie, ktoré záujmy sú uprednostňované, ani to, či by žalobcovia mali alebo nemali akceptovať konkrétny výsledok, priznanie náhrady škody alebo urovnanie.

| (29) | Subjektom financujúcim spory by nemalo byť dovolené zrušiť financovanie, ktoré sa zaviazali poskytnúť, s výnimkou obmedzených okolností stanovených v tejto smernici alebo vo vnútroštátnom práve prijatom podľa tejto smernice, aby financovanie nebolo v žiadnej fáze konania stiahnuté v neprospech žalobcov alebo určených príjemcov z toho dôvodu, že sa zmenili obchodné záujmy alebo stimuly subjektu financujúceho spor. |
| --- | --- |

(29)

Subjektom financujúcim spory by nemalo byť dovolené zrušiť financovanie, ktoré sa zaviazali poskytnúť, s výnimkou obmedzených okolností stanovených v tejto smernici alebo vo vnútroštátnom práve prijatom podľa tejto smernice, aby financovanie nebolo v žiadnej fáze konania stiahnuté v neprospech žalobcov alebo určených príjemcov z toho dôvodu, že sa zmenili obchodné záujmy alebo stimuly subjektu financujúceho spor.

| (30) | Ak subjekty financujúce spory podporili alebo financovali konania, ktoré neboli úspešné, mali by spoločne so žalobcami niesť zodpovednosť za všetky náklady protistrany, ktoré spôsobili žalovaným, a ktoré môžu byť súdmi alebo správnymi orgánmi priznané. Súdom alebo správnym orgánom by sa mali udeliť primerané právomoci na zabezpečenie účinnosti takejto povinnosti a dohody o financovaní treťou osobou by nemali vylučovať zodpovednosť za takéto náklady protistrany. |
| --- | --- |

(30)

Ak subjekty financujúce spory podporili alebo financovali konania, ktoré neboli úspešné, mali by spoločne so žalobcami niesť zodpovednosť za všetky náklady protistrany, ktoré spôsobili žalovaným, a ktoré môžu byť súdmi alebo správnymi orgánmi priznané. Súdom alebo správnym orgánom by sa mali udeliť primerané právomoci na zabezpečenie účinnosti takejto povinnosti a dohody o financovaní treťou osobou by nemali vylučovať zodpovednosť za takéto náklady protistrany.

| (31) | Súdy alebo správne orgány členských štátov by mali byť oprávnené určiť akékoľvek priznanie nákladov protistrany v súlade s vnútroštátnym právom, a to aj na základe akýchkoľvek vedeckých, štatistických alebo technických dôkazov, ktoré môžu byť relevantné, alebo na základe akýchkoľvek odborníkov, odhadcov alebo daňových účtovníkov, podľa vhodnosti vzhľadom na okolnosti konania. |
| --- | --- |

(31)

Súdy alebo správne orgány členských štátov by mali byť oprávnené určiť akékoľvek priznanie nákladov protistrany v súlade s vnútroštátnym právom, a to aj na základe akýchkoľvek vedeckých, štatistických alebo technických dôkazov, ktoré môžu byť relevantné, alebo na základe akýchkoľvek odborníkov, odhadcov alebo daňových účtovníkov, podľa vhodnosti vzhľadom na okolnosti konania.

| (32) | V tejto smernici sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Táto smernica by sa z tohto dôvodu mala vykladať a uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami vrátane tých, ktoré sa týkajú práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivý proces, ako aj práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(32)

V tejto smernici sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Táto smernica by sa z tohto dôvodu mala vykladať a uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami vrátane tých, ktoré sa týkajú práva na účinný prostriedok nápravy, práva na spravodlivý proces, ako aj práva na obhajobu.

| (33) | Ciele tejto smernice, a to zabezpečiť harmonizáciu pravidiel členských štátov uplatniteľných na subjekty financujúce spory a ich činnosti, a tým umožniť prístup k spravodlivosti, pri súčasnom zavedení spoločných minimálnych noriem na ochranu práv financovaných žalobcov a určených príjemcov v konaniach financovaných úplne alebo sčasti na základe dohody o financovaní treťou osobou, ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých členských štátoch, kde je povolené financovanie súdnych sporov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože subjekty financujúce spory môžu pôsobiť vo viacerých členských štátoch a vzťahujú sa na ne rôzne vnútroštátne pravidlá a postupy, ale lepšie ich možno dosiahnuť na úrovni Únie z dôvodu rozsahu rozvíjajúceho sa trhu financovania sporov treťou osobou, potreby zabrániť odlišným pravidlám a praktikám, ktoré by mohli predstavovať prekážku riadneho fungovania vnútorného trhu, ako aj taktizovaniu pri výbere súdov zo strany subjektov financujúcich spory, ktoré sa snažia optimalizovať vnútroštátne pravidlá. Únia teda môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(33)

Ciele tejto smernice, a to zabezpečiť harmonizáciu pravidiel členských štátov uplatniteľných na subjekty financujúce spory a ich činnosti, a tým umožniť prístup k spravodlivosti, pri súčasnom zavedení spoločných minimálnych noriem na ochranu práv financovaných žalobcov a určených príjemcov v konaniach financovaných úplne alebo sčasti na základe dohody o financovaní treťou osobou, ktoré sa budú uplatňovať vo všetkých členských štátoch, kde je povolené financovanie súdnych sporov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože subjekty financujúce spory môžu pôsobiť vo viacerých členských štátoch a vzťahujú sa na ne rôzne vnútroštátne pravidlá a postupy, ale lepšie ich možno dosiahnuť na úrovni Únie z dôvodu rozsahu rozvíjajúceho sa trhu financovania sporov treťou osobou, potreby zabrániť odlišným pravidlám a praktikám, ktoré by mohli predstavovať prekážku riadneho fungovania vnútorného trhu, ako aj taktizovaniu pri výbere súdov zo strany subjektov financujúcich spory, ktoré sa snažia optimalizovať vnútroštátne pravidlá. Únia teda môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (34) | V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené. |
| --- | --- |

(34)

V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Kapitola I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a účel

Táto smernica stanovuje minimálne pravidlá uplatniteľné na komerčné tretie osoby financujúce súdne spory a ich povolené činnosti a poskytuje rámec na podporu a ochranu financovaných žalobcov a určených príjemcov, prípadne aj tých, ktorých záujmy zastupujú oprávnené subjekty, v konaniach financovaných úplne alebo čiastočne treťou osobou. Stanovuje záruky na zabránenie konfliktom záujmov, zneužívaniu súdnych sporov, ako aj neúmernému prideľovaniu peňažných náhrad subjektom financujúcim spory, pričom zabezpečuje, aby financovanie súdnych sporov treťou osobou primerane umožňovalo žalobcom a určeným príjemcom prístup k spravodlivosti, a zaisťuje zodpovednosť podnikov.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

Táto smernica sa vzťahuje na komerčné tretie osoby financujúce súdne spory (ďalej len „subjekty financujúce súdne spory“) a na komerčné dohody o financovaní treťou osobou (ďalej len „dohody o financovaní treťou osobou“) bez ohľadu na povahu súvisiacich nárokov. Nie je ňou dotknuté existujúce medzinárodné právo, právo Únie a vnútroštátne právo, ktoré umožňujú uplatnenie nárokov, najmä právo v oblasti ochrany kolektívnych záujmov spotrebiteľov, ochrany životného prostredia a právo, ktorým sa riadi konkurzné konanie alebo zodpovednosť.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „subjekt financujúci súdne spory“ je akýkoľvek obchodný podnik, ktorý v súvislosti s konaním uzavrie dohodu o financovaní treťou osobou, aj keď nie je účastníkom tohto konania ani právnikom či iným príslušníkom právnického povolania zastupujúcim účastníka tohto konania, ani poskytovateľom regulovaných poisťovacích služieb pre účastníkov tohto konania, a ktorého primárnym cieľom je dosiahnuť návratnosť svojej investície poskytnutím finančných prostriedkov v súvislosti s týmto konaním alebo získať konkurenčnú výhodu na konkrétnom trhu; |
| --- | --- |

a)

„subjekt financujúci súdne spory“ je akýkoľvek obchodný podnik, ktorý v súvislosti s konaním uzavrie dohodu o financovaní treťou osobou, aj keď nie je účastníkom tohto konania ani právnikom či iným príslušníkom právnického povolania zastupujúcim účastníka tohto konania, ani poskytovateľom regulovaných poisťovacích služieb pre účastníkov tohto konania, a ktorého primárnym cieľom je dosiahnuť návratnosť svojej investície poskytnutím finančných prostriedkov v súvislosti s týmto konaním alebo získať konkurenčnú výhodu na konkrétnom trhu;

| b) | „žalobca“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá podáva alebo má v úmysle podať žalobu proti inej strane na súdnom alebo správnom orgáne; |
| --- | --- |

b)

„žalobca“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá podáva alebo má v úmysle podať žalobu proti inej strane na súdnom alebo správnom orgáne;

| c) | „súd alebo správny orgán“ je príslušný súd, správny orgán, rozhodcovský orgán alebo iný orgán poverený rozhodovať o konaniach v súlade s vnútroštátnym právom; |
| --- | --- |

c)

„súd alebo správny orgán“ je príslušný súd, správny orgán, rozhodcovský orgán alebo iný orgán poverený rozhodovať o konaniach v súlade s vnútroštátnym právom;

| d) | „určený príjemca“ je osoba, ktorá je oprávnená získať podiel z priznanej náhrady škody v konaní a ktorej záujmy v konaní zastupuje financovaný žalobca alebo oprávnený subjekt, ktorý podáva žalobu ako žalobca v mene tejto osoby v rámci žalôb v zastúpení; |
| --- | --- |

d)

„určený príjemca“ je osoba, ktorá je oprávnená získať podiel z priznanej náhrady škody v konaní a ktorej záujmy v konaní zastupuje financovaný žalobca alebo oprávnený subjekt, ktorý podáva žalobu ako žalobca v mene tejto osoby v rámci žalôb v zastúpení;

| e) | „konanie“ je akýkoľvek vnútroštátny alebo cezhraničný občiansky alebo obchodný spor alebo akékoľvek dobrovoľné rozhodcovské konanie alebo alternatívny mechanizmus riešenia sporov, prostredníctvom ktorého sa v prípade sporu žiada o nápravu pred súdom alebo správnym orgánom v Únii; |
| --- | --- |

e)

„konanie“ je akýkoľvek vnútroštátny alebo cezhraničný občiansky alebo obchodný spor alebo akékoľvek dobrovoľné rozhodcovské konanie alebo alternatívny mechanizmus riešenia sporov, prostredníctvom ktorého sa v prípade sporu žiada o nápravu pred súdom alebo správnym orgánom v Únii;

| f) | „oprávnený subjekt“ je organizácia zastupujúca záujmy spotrebiteľov a označená ako oprávnený subjekt podľa smernice (EÚ) 2020/1828; |
| --- | --- |

f)

„oprávnený subjekt“ je organizácia zastupujúca záujmy spotrebiteľov a označená ako oprávnený subjekt podľa smernice (EÚ) 2020/1828;

| g) | „orgán dohľadu“ je orgán verejnej moci určený členským štátom, ktorý je zodpovedný za udelenie, pozastavenie alebo odobratie povolenia subjektom financujúcim spory a za dohľad nad ich činnosťami; |
| --- | --- |

g)

„orgán dohľadu“ je orgán verejnej moci určený členským štátom, ktorý je zodpovedný za udelenie, pozastavenie alebo odobratie povolenia subjektom financujúcim spory a za dohľad nad ich činnosťami;

| h) | „dohoda o financovaní treťou osobou“ je dohoda, v ktorej subjekt financujúci spor súhlasí s financovaním všetkých alebo časti trov konania výmenou za získanie podielu v peňažnej sume priznanej žalobcovi alebo poplatku za úspech s cieľom uhradiť subjektu financujúcemu spor poskytnuté finančné prostriedky a prípadne odmenu za poskytnutú službu, a to úplne alebo čiastočne na základe výsledku konania. Toto vymedzenie zahŕňa všetky dohody, v ktorých je dohodnutá takáto odmena, či už ponúkaná ako nezávislá služba, alebo získaná kúpou alebo postúpením nároku. |
| --- | --- |

h)

„dohoda o financovaní treťou osobou“ je dohoda, v ktorej subjekt financujúci spor súhlasí s financovaním všetkých alebo časti trov konania výmenou za získanie podielu v peňažnej sume priznanej žalobcovi alebo poplatku za úspech s cieľom uhradiť subjektu financujúcemu spor poskytnuté finančné prostriedky a prípadne odmenu za poskytnutú službu, a to úplne alebo čiastočne na základe výsledku konania. Toto vymedzenie zahŕňa všetky dohody, v ktorých je dohodnutá takáto odmena, či už ponúkaná ako nezávislá služba, alebo získaná kúpou alebo postúpením nároku.

Kapitola II

Kapitola II

Schvaľovanie činností subjektov financujúcich spory v Únii

Schvaľovanie činností subjektov financujúcich spory v Únii

Článok 4

Systém povolení

1.   Členské štáty môžu v súlade s vnútroštátnym právom určiť, či je možné ponúknuť dohody o financovaní treťou osobou v súvislosti s konaniami v rámci ich jurisdikcie v prospech žalobcov alebo určených príjemcov s bydliskom na ich území.

2.   Ak sú činnosti financovania treťou osobou povolené, členské štáty vytvoria systém povoľovania a monitorovania činností subjektov financujúcich spory na svojom území. Tento systém zahŕňa určenie nezávislého oddelenia alebo orgánu dohľadu, ktorého úlohou je vydávať, pozastavovať alebo odnímať povolenia subjektom financujúcim spory a dohliadať nad ich činnosťami.

3.   Systém povoľovania stanovený v tomto článku sa uplatňuje iba na činnosti spojené s ponúkaním dohôd o financovaní treťou osobou subjektmi financujúcimi spory. Ak sú subjekty financujúce spory zároveň poskytovateľmi iných právnych, finančných služieb alebo služieb správy pohľadávok, nad ktorými dohliada iný orgán v Únii, touto smernicou nie je dotknutý akýkoľvek systém dohľadu a povoľovania, ktorý existuje v súvislosti s týmito inými službami.

Článok 5

Podmienky schvaľovania

1.   Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu udelili alebo ponechali povolenie, či už pre vnútroštátne, cezhraničné spory, alebo iné konania, iba subjektom financujúcim spory, ktoré sú v súlade s touto smernicou a ktoré okrem vhodnosti alebo iných kritérií, ako je to stanovené vo vnútroštátnom práve, spĺňajú aspoň tieto kritériá:

| a) | podnikajú prostredníctvom sídla v členskom štáte a požiadajú o povolenie a udržiavajú si povolenie v tom istom členskom štáte; |
| --- | --- |

a)

podnikajú prostredníctvom sídla v členskom štáte a požiadajú o povolenie a udržiavajú si povolenie v tom istom členskom štáte;

| b) | zaviažu sa k uzavretiu dohôd o financovaní treťou osobou, ktoré podliehajú právnym predpisom členského štátu, v ktorom sa plánuje konanie, alebo ak sa líšia, členského štátu žalobcu alebo určených príjemcov; |
| --- | --- |

b)

zaviažu sa k uzavretiu dohôd o financovaní treťou osobou, ktoré podliehajú právnym predpisom členského štátu, v ktorom sa plánuje konanie, alebo ak sa líšia, členského štátu žalobcu alebo určených príjemcov;

| c) | k spokojnosti orgánu dohľadu preukážu, že majú zavedené postupy a riadiace štruktúry na zabezpečenie ich nepretržitého dodržiavania tejto smernice, požiadaviek na transparentnosť a fiduciárnych vzťahov, ktoré sa v tejto smernici stanovujú, a že stanovili interné postupy na zabránenie konfliktu záujmov medzi nimi a žalovanými v konaní, ktoré sa týka subjektu financujúceho spory; |
| --- | --- |

c)

k spokojnosti orgánu dohľadu preukážu, že majú zavedené postupy a riadiace štruktúry na zabezpečenie ich nepretržitého dodržiavania tejto smernice, požiadaviek na transparentnosť a fiduciárnych vzťahov, ktoré sa v tejto smernici stanovujú, a že stanovili interné postupy na zabránenie konfliktu záujmov medzi nimi a žalovanými v konaní, ktoré sa týka subjektu financujúceho spory;

| d) | spĺňajú požiadavky na kapitálovú primeranosť stanovené v článku 6; a |
| --- | --- |

d)

spĺňajú požiadavky na kapitálovú primeranosť stanovené v článku 6; a

| e) | uspokojivo orgánu dohľadu preukážu, že majú zavedené riadenie a postupy na zabezpečenie toho, aby sa fiduciárna povinnosť stanovená v článku 7 plnila a dodržiavala. |
| --- | --- |

e)

uspokojivo orgánu dohľadu preukážu, že majú zavedené riadenie a postupy na zabezpečenie toho, aby sa fiduciárna povinnosť stanovená v článku 7 plnila a dodržiavala.

2.   Členské štáty vzájomne uznajú povolenie udelené subjektu financujúcemu spory v inom členskom štáte, a automaticky mu tak umožnia pôsobiť v ich členskom štáte za predpokladu, že pôvodné povolenie je naďalej platné.

3.   Systémom povolenia stanoveným podľa článku 4 nie je dotknuté uplatňovanie práva Únie upravujúce poskytovanie finančných služieb, investičných činností alebo ochrany spotrebiteľa.

Článok 6

Kapitálová primeranosť

1.   Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu boli oprávnené overovať, či by subjekty financujúce spory mohli mať kedykoľvek k dispozícii primerané finančné zdroje na splnenie svojich záväzkov podľa dohôd o financovaní treťou osobou. Orgány dohľadu predovšetkým zabezpečia, aby subjekty financujúce spory boli schopné:

| a) | uhradiť všetky dlhy vyplývajúce z ich dohôd o financovaní treťou osobou v deň ich splatnosti; a |
| --- | --- |

a)

uhradiť všetky dlhy vyplývajúce z ich dohôd o financovaní treťou osobou v deň ich splatnosti; a

| b) | financovať všetky fázy všetkých konaní, ku ktorým sa zaviazali, vrátane súdneho procesu a akéhokoľvek následného odvolania. |
| --- | --- |

b)

financovať všetky fázy všetkých konaní, ku ktorým sa zaviazali, vrátane súdneho procesu a akéhokoľvek následného odvolania.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby subjekty financujúce spory mohli v prípade potreby preukázať, že spĺňajú kritériá stanovené v odseku 1, a to poskytnutím osvedčenia alebo potvrdenia, že systém poistenia by pokryl všetky náklady uvedené v odseku 1.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu boli oprávnené overovať, či by subjekty financujúce spory boli schopné nepretržite udržiavať prístup k minimálnej likvidite požadovanej na úplné zaplatenie všetkých predvídateľných nákladov protistrany vo všetkých konaniach, ktoré financovali. Členské štáty zabezpečia, aby ich súdy alebo správne orgány mohli požadovať od subjektov financujúcich spory poskytnutie záruk nákladov vo formách pripúšťaných vnútroštátnym právom, ak o to žalobca požiada na základe odôvodnených konkrétnych obáv.

4.   Členské štáty môžu zriadiť osobitný poistný fond na pokrytie všetkých neuhradených nákladov žalobcov, ktorí sa zúčastnili na súdnom spore v dobrej viere, v prípade, že sa subjekt financujúci spory stane počas súdneho konania platobne neschopným. Ak takýto fond zriadi členský štát, tento členský štát zabezpečí, aby bol verejne spravovaný a financovaný prostredníctvom ročných poplatkov platených oprávnenými subjektmi financujúcimi spory.

Článok 7

Fiduciárna povinnosť

1.   Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu boli oprávnené overovať, či subjekty financujúce spory majú zavedené riadenie a interné postupy na zabezpečenie toho, aby dohody o financovaní treťou osobou, ktoré uzatvárajú, boli založené na fiduciárnom vzťahu, a aby sa v týchto dohodách zaviazali konať spravodlivo, transparentne a rešpektovať fiduciárnu povinnosť starostlivosti, ktorá vyžaduje, aby konali v najlepšom záujme žalobcu.

2.   Ak má žalobca v úmysle v rámci konania vzniesť nárok v mene iných, napríklad ak je žalobca oprávneným subjektom zastupujúcim spotrebiteľov, je subjekt financujúci spory povinný plniť voči týmto určeným príjemcom fiduciárnu povinnosť. Subjekty financujúce spory sú povinné v priebehu konania konať spôsobom, ktorý je v súlade s ich fiduciárnou povinnosťou. V prípade konfliktu medzi záujmami subjektu financujúceho spor a záujmami žalobcu alebo určeného príjemcu sa subjekt financujúci spor zaviaže, že záujmy žalobcu alebo určeného príjemcu postaví nad jeho vlastné záujmy.

Kapitola III

Kapitola III

Právomoci orgánov dohľadu a koordinácia medzi nimi

Právomoci orgánov dohľadu a koordinácia medzi nimi

Článok 8

Právomoci orgánov dohľadu

1.   Ak sú v súlade s článkom 4 povolené dohody o financovaní treťou osobou, členské štáty stanovia, že nezávislý orgán verejného dohľadu je zodpovedný za dohľad nad povolením subjektov financujúcich spory usadených v rámci jeho jurisdikcie, ktoré ponúkajú dohody o financovaní treťou osobou žalobcom a určeným príjemcom v rámci jeho jurisdikcie alebo v súvislosti s konaniami v rámci jeho jurisdikcie.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby pre každú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá má v úmysle vyjadriť pred orgánom dohľadu námietku, pokiaľ ide o súlad subjektu financujúceho spory s jeho povinnosťami podľa tejto smernice a uplatniteľného vnútroštátneho práva, bol k dispozícii postup vybavovania sťažností.

3.   Bez ohľadu na postup podávania sťažností uvedený v odseku 2 sa v prípade prebiehajúceho súdneho konania, ktoré sa týka subjektu financujúceho spor, námietkami vznesenými žalovaným v tomto konaní, pokiaľ ide o súlad subjektu financujúceho spory s jeho povinnosťami podľa tejto smernice a uplatniteľného vnútroštátneho práva, zaoberá príslušný súd alebo správny orgán v súlade s článkom 16 ods. 2.

4.   Každý orgán dohľadu má predovšetkým oprávnenie a vyžaduje sa od neho, aby:

| a) | od subjektov financujúcich spory prijímal žiadosti o povolenie a všetky informácie potrebné na účely posúdenia týchto žiadostí a o všetkých týchto žiadostiach včas rozhodoval; |
| --- | --- |

a)

od subjektov financujúcich spory prijímal žiadosti o povolenie a všetky informácie potrebné na účely posúdenia týchto žiadostí a o všetkých týchto žiadostiach včas rozhodoval;

| b) | prijímal rozhodnutia potrebné na udelenie alebo zamietnutie oprávnenia ktorémukoľvek žiadajúcemu subjektu financujúcemu spory, jeho odobratie alebo uloženie podmienok, obmedzení alebo sankcií každému oprávnenému subjektu financujúcemu spor; |
| --- | --- |

b)

prijímal rozhodnutia potrebné na udelenie alebo zamietnutie oprávnenia ktorémukoľvek žiadajúcemu subjektu financujúcemu spory, jeho odobratie alebo uloženie podmienok, obmedzení alebo sankcií každému oprávnenému subjektu financujúcemu spor;

| c) | rozhodoval o vhodnosti a spôsobilosti subjektu financujúceho spory, a to aj s ohľadom na jeho skúsenosti, povesť, interné postupy na prevenciu a riešenie konfliktov záujmov, znalosti; |
| --- | --- |

c)

rozhodoval o vhodnosti a spôsobilosti subjektu financujúceho spory, a to aj s ohľadom na jeho skúsenosti, povesť, interné postupy na prevenciu a riešenie konfliktov záujmov, znalosti;

| d) | zverejnil na svojom webovom sídle každé rozhodnutie prijaté podľa písmena b) s náležitým zreteľom na obchodné tajomstvo; |
| --- | --- |

d)

zverejnil na svojom webovom sídle každé rozhodnutie prijaté podľa písmena b) s náležitým zreteľom na obchodné tajomstvo;

| e) | aspoň raz ročne posúdil, či oprávnený subjekt financujúci spory naďalej spĺňa kritériá na udelenie povolenia uvedené v článku 5 ods. 1, a zabezpečil, aby bolo takéto povolenie pozastavené alebo odňaté, ak už subjekt financujúci spory jedno alebo viacero týchto kritérií nespĺňa. Takýmto pozastavením alebo odňatím nie sú dotknuté práva žalobcov a príjemcov v konaní, do ktorého môže byť subjekt financujúci spory zapojený; a |
| --- | --- |

e)

aspoň raz ročne posúdil, či oprávnený subjekt financujúci spory naďalej spĺňa kritériá na udelenie povolenia uvedené v článku 5 ods. 1, a zabezpečil, aby bolo takéto povolenie pozastavené alebo odňaté, ak už subjekt financujúci spory jedno alebo viacero týchto kritérií nespĺňa. Takýmto pozastavením alebo odňatím nie sú dotknuté práva žalobcov a príjemcov v konaní, do ktorého môže byť subjekt financujúci spory zapojený; a

| f) | v rámci systému uvedeného v článku 9 prijal a prešetril sťažnosti týkajúce sa konania subjektu financujúceho spory a súladu tohto subjektu s ustanoveniami kapitoly IV tejto smernice a akýmikoľvek ďalšími uplatniteľnými požiadavkami podľa vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

f)

v rámci systému uvedeného v článku 9 prijal a prešetril sťažnosti týkajúce sa konania subjektu financujúceho spory a súladu tohto subjektu s ustanoveniami kapitoly IV tejto smernice a akýmikoľvek ďalšími uplatniteľnými požiadavkami podľa vnútroštátneho práva.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa od subjektov financujúcich spory vyžadovalo, aby bez zbytočného odkladu informovali orgán dohľadu o akýchkoľvek zmenách, ktoré majú vplyv na ich dodržiavanie požiadaviek kapitálovej primeranosti stanovených v článku 6 ods. 1 a 2. Členské štáty okrem toho zabezpečia, aby subjekty financujúce spory každoročne potvrdzovali, že dodržiavajú tieto odseky.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu dohliadali na fiduciárne vzťahy medzi subjektmi financujúcimi spory a žalobcami a určenými príjemcami všeobecne a aby mohli vydávať pokyny a príkazy na zabezpečenie ochrany záujmov žalobcov a určených príjemcov.

Článok 9

Vyšetrovania a sťažnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby bol zavedený systém podávania sťažností, ktorý umožňuje prijímanie a vyšetrovanie sťažností, ako sa uvádza v článku 8 ods. 2.

2.   V rámci systému podávania sťažností uvedeného v odseku 1 členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu boli oprávnené bez zbytočného odkladu posudzovať, či subjekt financujúci spory dodržiava všetky povinnosti alebo podmienky spojené s jeho povolením, s ustanoveniami tejto smernice a so všetkými ostatnými uplatniteľnými požiadavkami podľa vnútroštátneho práva.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby boli orgány dohľadu pri výkone dohľadu nad tým, či subjekty financujúce spory dodržiavajú povinnosti alebo podmienky spojené s ich povolením, oprávnené:

| i) | prešetrovať sťažnosti prijaté od akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby v súlade s článkom 8 ods. 2 a s výhradou článku 8 ods. 3; |
| --- | --- |

i)

prešetrovať sťažnosti prijaté od akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osoby v súlade s článkom 8 ods. 2 a s výhradou článku 8 ods. 3;

| ii) | prešetrovať sťažnosti od ktoréhokoľvek iného orgánu dohľadu alebo Komisie; |
| --- | --- |

ii)

prešetrovať sťažnosti od ktoréhokoľvek iného orgánu dohľadu alebo Komisie;

| iii) | začať vyšetrovanie ex officio; |
| --- | --- |

iii)

začať vyšetrovanie ex officio;

| iv) | začať vyšetrovanie na základe odporúčania súdu alebo správneho orgánu, ktorý má obavy v súvislosti s akýmkoľvek konaním pred takýmto súdom alebo správnym orgánom, pokiaľ ide o dodržiavanie povinností subjektu financujúceho spory alebo podmienok spojených s jeho povolením. |
| --- | --- |

iv)

začať vyšetrovanie na základe odporúčania súdu alebo správneho orgánu, ktorý má obavy v súvislosti s akýmkoľvek konaním pred takýmto súdom alebo správnym orgánom, pokiaľ ide o dodržiavanie povinností subjektu financujúceho spory alebo podmienok spojených s jeho povolením.

Článok 10

Koordinácia medzi orgánmi dohľadu

1.   Členské štáty zabezpečia, aby ich orgány dohľadu uplatňovali túto smernicu v úzkej spolupráci s orgánmi dohľadu iných členských štátov.

2.   Komisia dohliada a koordinuje činnosti orgánov dohľadu pri výkone funkcií stanovených v tejto smernici a zvoláva a predsedá sieti orgánov dohľadu. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 11 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením spôsobov spolupráce v rámci siete orgánov dohľadu a pravidelne ich reviduje v úzkej spolupráci s orgánmi dohľadu.

3.   Orgány dohľadu môžu s Komisiou konzultovať akékoľvek záležitosti týkajúce sa vykonávania tejto smernice. Komisia môže vydávať usmernenia, odporúčania, oznámenia o najlepších postupoch a poradné stanoviská orgánom dohľadu k vykonávaniu tejto smernice, a to v súvislosti so zjavnou nezrovnalosťou v tomto ohľade alebo v súvislosti s dohľadom nad akýmikoľvek subjektmi financujúcimi spory. Komisia môže takisto zriadiť centrum kompetencií na poskytovanie kvalifikovaných odborných znalostí súdnym alebo správnym orgánom, ktoré žiadajú o radu, ako hodnotiť činnosti subjektov financujúcich spory v Únii.

4.   Každý orgán dohľadu zostaví zoznam oprávnených subjektov financujúcich spory, oznámi ho Komisii a sprístupní ho verejnosti. Orgány dohľadu tento zoznam aktualizujú vždy, keď dôjde k jeho zmenám, a informujú o tom Komisiu.

5.   Každý orgán dohľadu oznamuje Komisii a ostatným orgánom dohľadu na ich žiadosť podrobnosti o rozhodnutiach prijatých v súvislosti s dohľadom nad subjektmi financujúcimi spory vrátane podrobností o rozhodnutiach prijatých podľa článku 8 ods. 4 písm. b).

6.   Ak subjekt financujúci spory požiadal o povolenie orgán dohľadu a následne požiada o povolenie iný orgán, tieto orgány dohľadu budú v primeranom rozsahu koordinovať a zdieľať informácie s cieľom prijímať konzistentné rozhodnutia, pričom náležite zohľadnia odlišné vnútroštátne pravidlá.

7.   Ak je subjekt financujúci spory povolený orgánom dohľadu v členskom štáte, ale chce ponúknuť dohodu o financovaní treťou osobou v prospech žalobcu alebo iného určeného príjemcu v inom členskom štáte alebo v prípade konania v inom členskom štáte, predloží doklad o povolení od orgánu dohľadu svojho domovského členského štátu. Ak sú orgánu dohľadu v tomto inom členskom štáte známe nezrovnalosti v konaní subjektu financujúceho spory, priamo o tom informuje zodpovedný orgán dohľadu.

Článok 11

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 10 ods. 2 sa Komisii udeľuje na obdobie 5 rokov od ... [dátum nadobudnutia účinnosti základného legislatívneho aktu alebo akýkoľvek iný dátum stanovený spoluzákonodarcami].

Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto 5-ročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 10 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertami určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 10 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada proti nemu nevzniesli námietku v lehote [dvoch mesiacov] odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa uvedená lehota predĺži o [dva mesiace].

Kapitola IV

Kapitola IV

Dohody o financovaní treťou osobou a činnosti subjektov financujúcich spory

Dohody o financovaní treťou osobou a činnosti subjektov financujúcich spory

Článok 12

Obsah dohôd o financovaní treťou osobou

Členské štáty zabezpečia, aby sa vyžadovalo poskytovanie dohôd o financovaní treťou osobou písomne v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom majú žalobca a určení príjemcovia bydlisko, a ich predkladanie jasným a ľahko zrozumiteľným spôsobom, pričom budú musieť obsahovať aspoň:

| a) | rôzne náklady a výdavky, ktoré pokryje subjekt financujúci spory; |
| --- | --- |

a)

rôzne náklady a výdavky, ktoré pokryje subjekt financujúci spory;

| b) | podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody alebo poplatkoch, ktoré sa zaplatia subjektu financujúcemu spory alebo akejkoľvek inej tretej strane, alebo akékoľvek iné finančné náklady, ktoré priamo alebo nepriamo nesú žalobcovia, určení príjemcovia alebo obaja; |
| --- | --- |

b)

podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody alebo poplatkoch, ktoré sa zaplatia subjektu financujúcemu spory alebo akejkoľvek inej tretej strane, alebo akékoľvek iné finančné náklady, ktoré priamo alebo nepriamo nesú žalobcovia, určení príjemcovia alebo obaja;

| c) | odkaz na zodpovednosť subjektu financujúceho spory, pokiaľ ide o náklady protistrany, v súlade s článkom 18 tejto smernice; |
| --- | --- |

c)

odkaz na zodpovednosť subjektu financujúceho spory, pokiaľ ide o náklady protistrany, v súlade s článkom 18 tejto smernice;

| d) | ustanovenie, v ktorom sa stanoví, že všetky priznané náhrady škody, z ktorých sú odpočítateľné poplatky financujúceho subjektu, sa v plnej výške vyplatia najskôr žalobcom, ktorí môžu následne zaplatiť akékoľvek dohodnuté sumy subjektom financujúcim spory ako poplatky alebo provízie, pričom si ponechajú aspoň minimálne sumy stanovené v tejto smernici; |
| --- | --- |

d)

ustanovenie, v ktorom sa stanoví, že všetky priznané náhrady škody, z ktorých sú odpočítateľné poplatky financujúceho subjektu, sa v plnej výške vyplatia najskôr žalobcom, ktorí môžu následne zaplatiť akékoľvek dohodnuté sumy subjektom financujúcim spory ako poplatky alebo provízie, pričom si ponechajú aspoň minimálne sumy stanovené v tejto smernici;

| e) | riziká, ktoré žalobcovia, určení príjemcovia alebo obaja podstupujú, vrátane:






  i) | rozsahu na zvyšovanie nákladov v spore, a ako to ovplyvňuje finančné záujmy žalobcov, príjemcov alebo oboch; |
| --- | --- | --- |

e)

riziká, ktoré žalobcovia, určení príjemcovia alebo obaja podstupujú, vrátane:

i)

rozsahu na zvyšovanie nákladov v spore, a ako to ovplyvňuje finančné záujmy žalobcov, príjemcov alebo oboch;

| ii) | presne vymedzených okolností, za ktorých je možné ukončiť dohodu o financovaní treťou osobou, a rizík pre žalobcov, príjemcov alebo oboch v uvedenej situácii; a |
| --- | --- |

ii)

presne vymedzených okolností, za ktorých je možné ukončiť dohodu o financovaní treťou osobou, a rizík pre žalobcov, príjemcov alebo oboch v uvedenej situácii; a

| iii) | akéhokoľvek potenciálneho rizika, že bude potrebné zaplatiť náklady protistrany, vrátane okolností, za ktorých poistenie nákladov protistrany alebo náhrady škôd nemusí pokryť takúto expozíciu. |
| --- | --- |

iii)

akéhokoľvek potenciálneho rizika, že bude potrebné zaplatiť náklady protistrany, vrátane okolností, za ktorých poistenie nákladov protistrany alebo náhrady škôd nemusí pokryť takúto expozíciu.

| f) | vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti, pokiaľ ide o nepodmienenosť financovania v súvislosti s procesnými krokmi; |
| --- | --- |

f)

vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti, pokiaľ ide o nepodmienenosť financovania v súvislosti s procesnými krokmi;

| g) | vyhlásenie subjektu financujúceho spory o neexistencii konfliktu záujmov. |
| --- | --- |

g)

vyhlásenie subjektu financujúceho spory o neexistencii konfliktu záujmov.

Článok 13

Požiadavky na transparentnosť a predchádzanie konfliktu záujmov

1.   Členské štáty vyžadujú, aby subjekty financujúce spory stanovili politiku a zaviedli interné postupy na predchádzanie konfliktom záujmov a ich riešenie. Táto politika a tieto interné procesy musia zodpovedať povahe, rozsahu a zložitosti podnikania subjektu financujúceho spor a musia byť stanovené v písomnej forme a verejne prístupné na webovom sídle subjektu financujúceho spor. Budú takisto jasne uvedené v prílohe k akejkoľvek dohode o financovaní treťou osobou.

2.   Členské štáty požadujú, aby subjekty financujúce spory poskytli žalobcovi a určeným príjemcom v dohode o financovaní treťou osobou všetky informácie, ktoré by mohli byť primerane vnímané ako informácie, ktoré by mohli viesť ku konfliktu záujmov. Informácie poskytnuté subjektmi financujúcimi spory zahŕňajú aspoň:

| a) | podrobnosti o akýchkoľvek existujúcich finančných alebo iných dojednaniach medzi subjektom financujúcim spory a akýmkoľvek iným podnikom, ktoré súvisia s konaním, vrátane akýchkoľvek dohôd s akýmkoľvek príslušným oprávneným subjektom, agregátorom pohľadávok, právnikmi alebo inou zainteresovanou stranou; |
| --- | --- |

a)

podrobnosti o akýchkoľvek existujúcich finančných alebo iných dojednaniach medzi subjektom financujúcim spory a akýmkoľvek iným podnikom, ktoré súvisia s konaním, vrátane akýchkoľvek dohôd s akýmkoľvek príslušným oprávneným subjektom, agregátorom pohľadávok, právnikmi alebo inou zainteresovanou stranou;

| b) | podrobnosti o akejkoľvek relevantnej súvislosti medzi subjektom financujúcim spory a žalovaným v konaní, najmä v súvislosti s akoukoľvek konkurenčnou situáciou. |
| --- | --- |

b)

podrobnosti o akejkoľvek relevantnej súvislosti medzi subjektom financujúcim spory a žalovaným v konaní, najmä v súvislosti s akoukoľvek konkurenčnou situáciou.

Článok 14

Neplatné dohody a doložky

1.   Členské štáty zabezpečia, aby dohody o financovaní treťou osobou uzavreté s fyzickými alebo právnickými osobami, ktoré nie sú oprávnené konať ako subjekt financujúci súdne spory, nemali právne účinky.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby tretím osobám financujúcim spory nebolo dovolené ovplyvňovať rozhodnutia žalobcov v priebehu konania spôsobom, ktorý by bol prospešný pre samotný subjekt financujúci spory na úkor žalobcu. Z tohto dôvodu nemá žiadna doložka v dohodách o financovaní treťou osobou, ktorá priznáva subjektu financujúcemu spory právomoc prijímať alebo ovplyvňovať rozhodnutia v súvislosti s konaním, žiadny právny účinok. Akákoľvek takáto doložka alebo dojednanie pozostávajúce okrem iného z nasledujúcich prvkov nemá právny účinok:

| a) | udelenie výslovnej právomoci subjektu financujúcemu spor prijímať alebo ovplyvňovať rozhodnutia v priebehu konania, napríklad pokiaľ ide o konkrétne vymáhané nároky, urovnanie prípadu alebo správu výdavkov spojených s konaním; |
| --- | --- |

a)

udelenie výslovnej právomoci subjektu financujúcemu spor prijímať alebo ovplyvňovať rozhodnutia v priebehu konania, napríklad pokiaľ ide o konkrétne vymáhané nároky, urovnanie prípadu alebo správu výdavkov spojených s konaním;

| b) | poskytnutie kapitálu alebo iného zdroja s peňažnou hodnotou na účely konania podmieneného schválením jeho konkrétneho použitia financujúcou treťou osobou. |
| --- | --- |

b)

poskytnutie kapitálu alebo iného zdroja s peňažnou hodnotou na účely konania podmieneného schválením jeho konkrétneho použitia financujúcou treťou osobou.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby dohody, v ktorých je zaručené, že subjekt financujúci spory získa minimálnu návratnosť svojej investície skôr, ako žalobca alebo určený príjemca môžu získať svoj podiel, nemali právne účinky.

4.   Ak by dohoda o financovaní sporu oprávňovala subjekt financujúci spory na podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody, ktorá by znížila podiel, ktorý má žalobca a určení príjemcovia, na 60 % alebo menej z celkovej priznanej náhrady škody (vrátane celej sumy náhrady škody, nákladov, poplatkov a iných výdavkov), takáto dohoda nemá s výnimkou mimoriadnych okolností právne účinky.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby dohody o financovaní treťou osobou neobsahovali ustanovenia, ktoré obmedzujú zodpovednosť subjektu financujúceho spor v prípade, že v dôsledku neúspešného konania bude nariadené pokrytie nákladov protistrany. Ustanovenia, ktoré majú za cieľ obmedziť zodpovednosť subjektu financujúceho spor za trovy konania, nemajú právny účinok.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby podmienky, ktorými sa riadia dohody o financovaní treťou stranou, neumožňovali zrušenie tohto financovania s výnimkou predpísaných okolností vymedzených vnútroštátnym právom v súlade s článkom 15 ods. 1.

7.   Žalobcom a určeným príjemcom sa poskytuje odškodnenie za všetky straty spôsobené subjektom financujúcim spory, ktorý uzavrel dohodu o financovaní treťou osobou, ktorá sa považuje za neplatnú. Práva žalobcov a určených príjemcov v konaní nie sú dotknuté.

Článok 15

Ukončenie dohôd o financovaní treťou osobou

1.   Členské štáty zakážu jednostranné ukončenie dohody o financovaní treťou osobou zo strany subjektu financujúceho spor bez informovaného súhlasu žalobcu, s výnimkou prípadov, keď súd alebo správny orgán udelil subjektu financujúcemu spor povolenie na ukončenie dohody, pričom zváži, či by záujmy žalobcu a určení príjemcovia boli napriek ukončeniu primerane chránení.

2.   Na ukončenie dohody o financovaní treťou osobou sa vyžaduje dostatočné upozornenie stanovené vo vnútroštátnom práve.

Kapitola V

Kapitola V

Preskúmanie súdmi alebo správnymi orgánmi

Preskúmanie súdmi alebo správnymi orgánmi

Článok 16

Zverejnenie dohody o financovaní treťou osobou

1.   Členské štáty zabezpečia, aby žalobcovia alebo ich zástupcovia boli povinní informovať príslušný súd alebo správny orgán o existencii dohody o financovaní treťou osobou a o totožnosti subjektu financujúceho spor a na žiadosť súdu alebo správneho orgánu alebo žalovaného poskytnúť príslušnému súdu alebo správnemu orgánu úplnú a nezmenenú kópiu takýchto dohôd o financovaní treťou osobou týkajúcich sa príslušného konania, a to v najskoršom štádiu tohto konania. Členské štáty tiež zabezpečia, aby súd alebo správny orgán oznámil žalovaným existenciu dohody o financovaní treťou osobou a totožnosť subjektu financujúceho spor.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby súdy alebo správne orgány boli na žiadosť účastníka konania, ktorý má odôvodnené pochybnosti, pokiaľ ide o súlad dohody o financovaní treťou osobou s touto smernicou a akýmkoľvek iným uplatniteľným vnútroštátnym právom, alebo z vlastnej iniciatívy oprávnené preskúmať dohodu o financovaní treťou osobou v súlade s článkom 17.

Článok 17

Preskúmanie dohôd o financovaní treťou osobou súdmi alebo správnymi orgánmi

Členské štáty určia príslušný súd alebo správny orgán na vykonávanie rôznych súdnych a správnych úloh ustanovených v tejto smernici. Takýmto určením sa najmä stanoví, že súd alebo správny orgán, u ktorého je súkromne financovaná vec podaná, má bez zbytočného odkladu a na žiadosť účastníka konania alebo z vlastnej iniciatívy vykonávať kontroly vplyvu dohôd o financovaní na prípady, ktoré im boli predložené, prostredníctvom výkonu právomocí:

| a) | vydávať príkazy alebo vydávať pokyny, ktoré sú pre subjekt financujúci spor záväzné, napríklad požadovať od subjektu financujúceho spor, aby poskytol finančné prostriedky, ako je dohodnuté v príslušnej dohode o financovaní treťou osobou, alebo vyžadovať od subjektu financujúceho spor, aby vykonal zmeny v súvislosti s príslušným financovaním; |
| --- | --- |

a)

vydávať príkazy alebo vydávať pokyny, ktoré sú pre subjekt financujúci spor záväzné, napríklad požadovať od subjektu financujúceho spor, aby poskytol finančné prostriedky, ako je dohodnuté v príslušnej dohode o financovaní treťou osobou, alebo vyžadovať od subjektu financujúceho spor, aby vykonal zmeny v súvislosti s príslušným financovaním;

| b) | posúdiť súlad každej dohody o financovaní treťou osobou s ustanoveniami tejto smernice, najmä s fiduciárnou povinnosťou voči žalobcom a určeným príjemcom podľa článku 7, a ak sa zistí, že táto dohoda nie je v súlade, nariadiť subjektu financujúcemu spor, aby vykonal potrebné zmeny, alebo vyhlásiť doložku za neplatnú v súlade s článkom 14; |
| --- | --- |

b)

posúdiť súlad každej dohody o financovaní treťou osobou s ustanoveniami tejto smernice, najmä s fiduciárnou povinnosťou voči žalobcom a určeným príjemcom podľa článku 7, a ak sa zistí, že táto dohoda nie je v súlade, nariadiť subjektu financujúcemu spor, aby vykonal potrebné zmeny, alebo vyhlásiť doložku za neplatnú v súlade s článkom 14;

| c) | vyhodnotiť súlad každej dohody o financovaní treťou osobou z hľadiska požiadaviek na transparentnosť podľa článku 13; |
| --- | --- |

c)

vyhodnotiť súlad každej dohody o financovaní treťou osobou z hľadiska požiadaviek na transparentnosť podľa článku 13;

| d) | posúdiť, či dohoda o financovaní treťou osobou oprávňuje subjekt financujúci spor na nespravodlivý, neprimeraný alebo neopodstatnený podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody, ako je uvedené v článku 14 ods. 4, a podľa toho túto dohodu zrušiť alebo upraviť. Členské štáty stanovia, že pri takomto posúdení môžu príslušné súdy alebo správne orgány zohľadniť povahu a okolnosti zamýšľaného alebo prebiehajúceho konania, prípadne vrátane:






  i) | strán, ktoré sú do prípadu zapojené, ako aj určených príjemcov, ktorí majú prospech z konania, a toho, čo sa považuje za dohodnuté, pokiaľ ide o sumu, ktorú by subjekt financujúci spor dostal podľa dohody o financovaní, po úspešnom výsledku; |
| --- | --- | --- |

d)

posúdiť, či dohoda o financovaní treťou osobou oprávňuje subjekt financujúci spor na nespravodlivý, neprimeraný alebo neopodstatnený podiel na akejkoľvek priznanej náhrade škody, ako je uvedené v článku 14 ods. 4, a podľa toho túto dohodu zrušiť alebo upraviť. Členské štáty stanovia, že pri takomto posúdení môžu príslušné súdy alebo správne orgány zohľadniť povahu a okolnosti zamýšľaného alebo prebiehajúceho konania, prípadne vrátane:

i)

strán, ktoré sú do prípadu zapojené, ako aj určených príjemcov, ktorí majú prospech z konania, a toho, čo sa považuje za dohodnuté, pokiaľ ide o sumu, ktorú by subjekt financujúci spor dostal podľa dohody o financovaní, po úspešnom výsledku;

| ii) | pravdepodobnej hodnoty akejkoľvek náhrady škody; |
| --- | --- |

ii)

pravdepodobnej hodnoty akejkoľvek náhrady škody;

| iii) | hodnoty finančného príspevku subjektu financujúceho spor a pomernej časti celkových nákladov žalobcu, ktorú financuje subjekt financujúci spor; a |
| --- | --- |

iii)

hodnoty finančného príspevku subjektu financujúceho spor a pomernej časti celkových nákladov žalobcu, ktorú financuje subjekt financujúci spor; a

| iv) | pomernej časti každej priznanej náhrady škody, ktorú žalobca a určení príjemcovia dostanú; |
| --- | --- |

iv)

pomernej časti každej priznanej náhrady škody, ktorú žalobca a určení príjemcovia dostanú;

| e) | ukladať akékoľvek sankcie, ktoré súd alebo správny orgán považuje za vhodné na zabezpečenie súladu s touto smernicou; |
| --- | --- |

e)

ukladať akékoľvek sankcie, ktoré súd alebo správny orgán považuje za vhodné na zabezpečenie súladu s touto smernicou;

| f) | konzultovať alebo vyhľadávať odborné znalosti od osôb s príslušnými znalosťami a nezávislosťou, ktoré pomôžu pri výkone hodnotiacich právomocí súdu alebo správneho orgánu, a to aj od akýchkoľvek primerane kvalifikovaných odborníkov alebo od orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

f)

konzultovať alebo vyhľadávať odborné znalosti od osôb s príslušnými znalosťami a nezávislosťou, ktoré pomôžu pri výkone hodnotiacich právomocí súdu alebo správneho orgánu, a to aj od akýchkoľvek primerane kvalifikovaných odborníkov alebo od orgánov dohľadu.

Článok 18

Zodpovednosť za náklady protistrany

1.   Ak žalobca nemá dostatočné zdroje na pokrytie nákladov protistrany, členské štáty zabezpečia, aby súdy alebo správne orgány mali právomoc vydávať príkazy na náhradu trov konania proti subjektom financujúcim spory, či už spoločne, alebo nerozdielne so žalobcami, po neúspešnom výsledku konania. V takom prípade môžu súdy alebo správne orgány požadovať, aby subjekty financujúce spory uhradili akékoľvek náklady protistrany, a to so zreteľom na:

| a) | hodnotu a pomernú časť každej priznanej náhrady škody, ktoré by subjekt financujúci spor dostal, keby bol nárok úspešný; |
| --- | --- |

a)

hodnotu a pomernú časť každej priznanej náhrady škody, ktoré by subjekt financujúci spor dostal, keby bol nárok úspešný;

| b) | mieru, v akej by akékoľvek náklady, ktoré nie sú hradené subjektom financujúcim spor, namiesto toho pripadli na žalovaného, žalobcu alebo na iných určených príjemcov; |
| --- | --- |

b)

mieru, v akej by akékoľvek náklady, ktoré nie sú hradené subjektom financujúcim spor, namiesto toho pripadli na žalovaného, žalobcu alebo na iných určených príjemcov;

| c) | konanie subjektu financujúceho spor počas celého konania, najmä jeho súlad s touto smernicou a to, či jeho konanie prispelo k celkovým nákladom na konanie; a |
| --- | --- |

c)

konanie subjektu financujúceho spor počas celého konania, najmä jeho súlad s touto smernicou a to, či jeho konanie prispelo k celkovým nákladom na konanie; a

| d) | hodnotu počiatočnej investície subjektu financujúceho spor. |
| --- | --- |

d)

hodnotu počiatočnej investície subjektu financujúceho spor.

Kapitola VI

Kapitola VI

Záverečné ustanovenia

Záverečné ustanovenia

Článok 19

Sankcie

1.   Členské štáty stanovia pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Tieto sankcie budú účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty [do .../bezodkladne] informujú Komisiu o týchto pravidlách a opatreniach a [bezodkladne] jej oznámia každú nasledujúcu zmenu, ktorá ich ovplyvní.

2.   Orgány dohľadu môžu najmä uložiť primerané pokuty vypočítané na základe obratu podniku, dočasne alebo na neurčitý čas odobrať povolenie na činnosť a môžu uložiť ďalšie príslušné správne sankcie.

Článok 20

Preskúmanie

1.   Komisia najneskôr ... [(...) rokov po dátume začatia uplatňovania tejto smernice] vykoná hodnotenie tejto smernice a predloží správu o hlavných zisteniach Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru. Hodnotenie sa uskutoční podľa usmernení Komisie pre lepšiu právnu reguláciu. V tejto správe Komisia najmä posúdi účinnosť smernice s osobitným ohľadom na úroveň poplatkov alebo úrokov odpočítaných z náhrad škôd priznaných žalobcom (vrátane určených príjemcov) v prospech subjektov financujúcich spory, vplyv, ktorý majú subjekty financujúce spory na úroveň činnosti súvisiacej s riešením sporov, a rozsah, v akom financovanie súdnych sporov treťou osobou umožnilo lepší prístup k spravodlivosti.

2.   Členské štáty Komisii prvýkrát do ...[(...) rokov odo dňa začatia uplatňovania tejto smernice] a potom každý rok poskytnú tieto informácie potrebné na prípravu správy podľa odseku 1:

| a) | totožnosť, počet a druh subjektov, ktoré sa uznávajú ako oprávnené subjekty financujúce spory; |
| --- | --- |

a)

totožnosť, počet a druh subjektov, ktoré sa uznávajú ako oprávnené subjekty financujúce spory;

| b) | akékoľvek zmeny v tomto zozname a ich dôvody; |
| --- | --- |

b)

akékoľvek zmeny v tomto zozname a ich dôvody;

| c) | počet a druh konaní, ktoré sú financované úplne alebo čiastočne subjektom financujúcim spory; |
| --- | --- |

c)

počet a druh konaní, ktoré sú financované úplne alebo čiastočne subjektom financujúcim spory;

| d) | výsledky týchto konaní, pokiaľ ide o sumy, ktoré získali subjekty financujúce spory v porovnaní s priznanými náhradami škody prisúdenými žalobcom a určeným príjemcom. |
| --- | --- |

d)

výsledky týchto konaní, pokiaľ ide o sumy, ktoré získali subjekty financujúce spory v porovnaní s priznanými náhradami škody prisúdenými žalobcom a určeným príjemcom.

Článok 21

Transpozícia

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia do ... [deň/mesiac/rok] zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Tieto opatrenia sa uplatňujú od ... [deň/mesiac/rok].

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie opatrení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 22

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 23

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

---

(1)  Ú. v. [...].

1

(2)  Ú. v. [...].

2

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 – udržateľné obhospodarovanie lesov v Európe

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 – udržateľné obhospodarovanie lesov v Európe (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 o európskej stratégii lesného hospodárstva – ďalší postup (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 o európskej stratégii lesného hospodárstva – ďalší postup (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2015 o novej stratégii lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2015 o novej stratégii lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (2),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), najmä na jej článok 4, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), najmä na jej článok 4,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a ciele udržateľného rozvoja OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a ciele udržateľného rozvoja OSN,

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a následné politické usmernenia predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej a Komisie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a následné politické usmernenia predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej a Komisie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (5) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (5) (smernica o obnoviteľných zdrojoch energie),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (6) (smernica o biotopoch), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (6) (smernica o biotopoch),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/268 z 28. októbra 2020, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o lesné referenčné úrovne, ktoré majú členské štáty uplatňovať v období 2021 – 2025 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/268 z 28. októbra 2020, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o lesné referenčné úrovne, ktoré majú členské štáty uplatňovať v období 2021 – 2025 (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. októbra 2018 s názvom Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. októbra 2018 s názvom Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie (COM(2018)0673),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133),

| — | so zreteľom na iniciatívu Nový európsky Bauhaus, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu Nový európsky Bauhaus,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa určité kategórie pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach vyhlasujú za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 702/2014 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa určité kategórie pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach vyhlasujú za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 702/2014 (8),

| — | so zreteľom na závery Rady z 5. novembra 2021 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 5. novembra 2021 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 8. decembra 2021 k oznámeniu Komisie s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 8. decembra 2021 k oznámeniu Komisie s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030 (9),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 28. apríla 2022 k oznámeniu Komisie s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 28. apríla 2022 k oznámeniu Komisie s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ do roku 2030,

| — | so zreteľom na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii,

| — | so zreteľom na správu Európskeho dvora audítorov z roku 2021 s názvom Osobitná správa č. 21/2021 – Financovanie EÚ v súvislosti s biodiverzitou a zmenou klímy v lesoch EÚ: pozitívne, ale obmedzené výsledky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho dvora audítorov z roku 2021 s názvom Osobitná správa č. 21/2021 – Financovanie EÚ v súvislosti s biodiverzitou a zmenou klímy v lesoch EÚ: pozitívne, ale obmedzené výsledky,

| — | so zreteľom na publikáciu Komisie z roku 2018 s názvom Usmernenie ku kaskádovému využívaniu biomasy s vybranými príkladmi osvedčených postupov v súvislosti s drevnou biomasou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu Komisie z roku 2018 s názvom Usmernenie ku kaskádovému využívaniu biomasy s vybranými príkladmi osvedčených postupov v súvislosti s drevnou biomasou,

| — | so zreteľom na správu Spoločného výskumného centra Komisie z roku 2020 s názvom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Mapovanie a hodnotenie ekosystémov a ich služieb: hodnotenie ekosystému EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Spoločného výskumného centra Komisie z roku 2020 s názvom Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Mapovanie a hodnotenie ekosystémov a ich služieb: hodnotenie ekosystému EÚ),

| — | so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry z roku 2020 s názvom Stav prírody v EÚ – výsledky správ podávaných podľa smerníc o prírode za roky 2013 – 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry z roku 2020 s názvom Stav prírody v EÚ – výsledky správ podávaných podľa smerníc o prírode za roky 2013 – 2018,

| — | so zreteľom na správu Forest Europe z roku 2020 s názvom State of Europe's Forests 2020 (Stav európskych lesov 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Forest Europe z roku 2020 s názvom State of Europe's Forests 2020 (Stav európskych lesov 2020),

| — | so zreteľom na Globálnu hodnotiacu správu Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (ďalej len „IPBES“) o biodiverzite a ekosystémových službách za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu hodnotiacu správu Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (ďalej len „IPBES“) o biodiverzite a ekosystémových službách za rok 2019,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Kunmingu – Ekologická civilizácia: budovanie spoločnej budúcnosti pre všetok život na zemi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Kunmingu – Ekologická civilizácia: budovanie spoločnej budúcnosti pre všetok život na zemi,

| — | so zreteľom na správu II. pracovnej skupiny Medzivládneho panelu o zmene klímy (ďalej len „IPCC“) s názvom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu II. pracovnej skupiny Medzivládneho panelu o zmene klímy (ďalej len „IPCC“) s názvom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť),

| — | so zreteľom na osobitnú správu IPCC o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a emisiách skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu IPCC o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a emisiách skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch,

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. apríla 2018 vo veci C-441/17 Európska komisia/Poľská republika (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. apríla 2018 vo veci C-441/17 Európska komisia/Poľská republika (10),

| — | so zreteľom na projekty a postupy na koordináciu informácií o lesoch v Európe [Európska sieť národných inventárov lesov (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, Európsky atlas druhov lesných stromov a program mapovania a hodnotenia ekosystémov a ich služieb (MAES)], |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekty a postupy na koordináciu informácií o lesoch v Európe [Európska sieť národných inventárov lesov (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, Európsky atlas druhov lesných stromov a program mapovania a hodnotenia ekosystémov a ich služieb (MAES)],

| — | so zreteľom na správu zo spoločného seminára IPBES a IPCC o biodiverzite a zmene klímy z 10. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu zo spoločného seminára IPBES a IPCC o biodiverzite a zmene klímy z 10. júna 2021,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0225/2022),

| A. | keďže EÚ si stanovila záväzné ciele znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % a dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 (11); keďže EÚ sa zaviazala splniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja vrátane cieľa 15, ktorým je chrániť, obnovovať a podporovať udržateľné využívanie suchozemských ekosystémov, udržateľne obhospodarovať lesy, bojovať proti dezertifikácii, zastaviť a zvrátiť degradáciu pôdy a zastaviť stratu biodiverzity, a Parížsku dohodu a záväzky konferencie OSN o zmene klímy (COP 26); keďže lesy a drevospracujúci priemysel a služby, ako aj vlastníci a pracovníci budú zohrávať významnú a nenahraditeľnú úlohu pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody, zatiaľ čo lesné ekosystémy a ich úložiská uhlíka majú zásadný význam pre zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, pretože absorbujú a ukladajú približne 10 % emisií skleníkových plynov v Európe (12) a sú hlavnými nositeľmi biodiverzity; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ si stanovila záväzné ciele znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % a dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 (11); keďže EÚ sa zaviazala splniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja vrátane cieľa 15, ktorým je chrániť, obnovovať a podporovať udržateľné využívanie suchozemských ekosystémov, udržateľne obhospodarovať lesy, bojovať proti dezertifikácii, zastaviť a zvrátiť degradáciu pôdy a zastaviť stratu biodiverzity, a Parížsku dohodu a záväzky konferencie OSN o zmene klímy (COP 26); keďže lesy a drevospracujúci priemysel a služby, ako aj vlastníci a pracovníci budú zohrávať významnú a nenahraditeľnú úlohu pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody, zatiaľ čo lesné ekosystémy a ich úložiská uhlíka majú zásadný význam pre zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, pretože absorbujú a ukladajú približne 10 % emisií skleníkových plynov v Európe (12) a sú hlavnými nositeľmi biodiverzity;

| B. | keďže v článku 4 ZFEÚ sa stanovujú spoločné právomoci a zodpovednosť v súvislosti s lesmi, najmä v rámci environmentálnej politiky EÚ, pričom sa v ňom neuvádza žiadna zmienka o spoločnej politike EÚ v oblasti lesného hospodárstva, a teda sa zachováva politika lesného hospodárstva ako právomoc členských štátov; keďže vzhľadom na vysokú rozmanitosť lesov EÚ, pokiaľ ide o biogeografiu, štruktúru, veľkosť, biodiverzitu, vlastnícke štruktúry a existujúce politiky, je v prípadoch, keď sa environmentálna politika, politika v oblasti klímy a iné relevantné politiky dotýkajú lesov, potrebné pri vypracúvaní a vykonávaní novej stratégie EÚ pre lesy (ďalej len „stratégia“) a príslušných právnych predpisov EÚ náležite uplatňovať zásadu subsidiarity a proporcionality; keďže podrobnosti týkajúce sa obhospodarovania lesov je potrebné upraviť na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a to prístupom zdola nahor; keďže vzhľadom na dôležitú úlohu lesov pri dosahovaní európskych cieľov v oblasti klímy je na lepšie dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a nato, aby bolo možné presnejšie vypočítať potenciálne zníženia emisií a obmedzenia využívania lesov, potrebná ďalšia koordinácia na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže v článku 4 ZFEÚ sa stanovujú spoločné právomoci a zodpovednosť v súvislosti s lesmi, najmä v rámci environmentálnej politiky EÚ, pričom sa v ňom neuvádza žiadna zmienka o spoločnej politike EÚ v oblasti lesného hospodárstva, a teda sa zachováva politika lesného hospodárstva ako právomoc členských štátov; keďže vzhľadom na vysokú rozmanitosť lesov EÚ, pokiaľ ide o biogeografiu, štruktúru, veľkosť, biodiverzitu, vlastnícke štruktúry a existujúce politiky, je v prípadoch, keď sa environmentálna politika, politika v oblasti klímy a iné relevantné politiky dotýkajú lesov, potrebné pri vypracúvaní a vykonávaní novej stratégie EÚ pre lesy (ďalej len „stratégia“) a príslušných právnych predpisov EÚ náležite uplatňovať zásadu subsidiarity a proporcionality; keďže podrobnosti týkajúce sa obhospodarovania lesov je potrebné upraviť na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a to prístupom zdola nahor; keďže vzhľadom na dôležitú úlohu lesov pri dosahovaní európskych cieľov v oblasti klímy je na lepšie dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a nato, aby bolo možné presnejšie vypočítať potenciálne zníženia emisií a obmedzenia využívania lesov, potrebná ďalšia koordinácia na úrovni EÚ;

| C. | keďže princíp Európskej zelenej dohody ako prierezového prístupu k riešeniu klimatických a environmentálnych výziev, ktorý zabezpečuje, že príroda a biodiverzita môžu byť náležite chránené spôsobom, ktorý vytvára udržateľný rast a pracovné miesta v rámci uhlíkovo neutrálneho, plne obehového a konkurencieschopného hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje v rámci možností našej planéty, by mal usmerňovať vykonávanie stratégie pri riadení kompromisov, vytváraní synergií a hľadaní správnej rovnováhy medzi viacerými funkciami lesov vrátane sociálno-ekonomických, environmentálnych a klimatických funkcií; keďže „ekosystém“ je fyzické prostredie tvorené živými a neživými komponentmi, ktoré na seba vzájomne pôsobia; keďže vďaka týmto interakciám ekosystémy vytvárajú rad prínosov pre ľudí a hospodárstvo nazývaných „ekosystémové služby“; keďže zmena klímy a strata biodiverzity a súvisiacich ekosystémových služieb predstavujú pre spoločnosť systémovú hrozbu; keďže lesy poskytujú širokú škálu ekosystémových služieb, ako je poskytovanie dreva, nedrevných výrobkov a potravín, sekvestrácia uhlíka, rezervoár biodiverzity, čisté ovzdušie a voda, prínosy pre miestnu klímu, ochrana pred prírodnými nebezpečenstvami, ako sú lavíny, záplavy alebo padanie skál, ako aj rekreačná, kultúrna a historická hodnota; keďže cieľom udržateľného obhospodarovania lesov je zabezpečiť vyvážené poskytovanie rôznych ekosystémových služieb a podporu úsilia o adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie; |
| --- | --- |

C.

keďže princíp Európskej zelenej dohody ako prierezového prístupu k riešeniu klimatických a environmentálnych výziev, ktorý zabezpečuje, že príroda a biodiverzita môžu byť náležite chránené spôsobom, ktorý vytvára udržateľný rast a pracovné miesta v rámci uhlíkovo neutrálneho, plne obehového a konkurencieschopného hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje v rámci možností našej planéty, by mal usmerňovať vykonávanie stratégie pri riadení kompromisov, vytváraní synergií a hľadaní správnej rovnováhy medzi viacerými funkciami lesov vrátane sociálno-ekonomických, environmentálnych a klimatických funkcií; keďže „ekosystém“ je fyzické prostredie tvorené živými a neživými komponentmi, ktoré na seba vzájomne pôsobia; keďže vďaka týmto interakciám ekosystémy vytvárajú rad prínosov pre ľudí a hospodárstvo nazývaných „ekosystémové služby“; keďže zmena klímy a strata biodiverzity a súvisiacich ekosystémových služieb predstavujú pre spoločnosť systémovú hrozbu; keďže lesy poskytujú širokú škálu ekosystémových služieb, ako je poskytovanie dreva, nedrevných výrobkov a potravín, sekvestrácia uhlíka, rezervoár biodiverzity, čisté ovzdušie a voda, prínosy pre miestnu klímu, ochrana pred prírodnými nebezpečenstvami, ako sú lavíny, záplavy alebo padanie skál, ako aj rekreačná, kultúrna a historická hodnota; keďže cieľom udržateľného obhospodarovania lesov je zabezpečiť vyvážené poskytovanie rôznych ekosystémových služieb a podporu úsilia o adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie;

| D. | keďže výrobky z dreva prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy tým, že ukladajú uhlík a nahrádzajú výrobky s veľkou uhlíkovou stopou vrátane stavebných a obalových materiálov, textílií, chemikálií a palív; keďže výrobky z dreva sú obnoviteľné a do veľkej miery recyklovateľné a ako také majú obrovský potenciál podporovať obehové biohospodárstvo; keďže v dôsledku toho sú odvetvie lesného hospodárstva a drevospracujúci priemysel kľúčovými subjektmi ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

D.

keďže výrobky z dreva prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy tým, že ukladajú uhlík a nahrádzajú výrobky s veľkou uhlíkovou stopou vrátane stavebných a obalových materiálov, textílií, chemikálií a palív; keďže výrobky z dreva sú obnoviteľné a do veľkej miery recyklovateľné a ako také majú obrovský potenciál podporovať obehové biohospodárstvo; keďže v dôsledku toho sú odvetvie lesného hospodárstva a drevospracujúci priemysel kľúčovými subjektmi ekologického hospodárstva;

| E. | keďže v rámci balíka Fit for 55 a cieľa zosúladiť politiku v oblasti klímy s Parížskou dohodou sa reviduje smernica o obnoviteľných zdrojoch energie a nariadenie o začlenení emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (13); keďže Komisia navrhla nariadenie o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; keďže vzhľadom na európsku koncepciu multifunkčných lesov musia byť tieto iniciatívy v súlade s politickými cieľmi Zelenej dohody na vysokej úrovni, akčným plánom pre biohospodárstvo, stratégiou obehového hospodárstva, stratégiou pre lesy, stratégiou v oblasti biodiverzity a dlhodobou víziou pre vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

E.

keďže v rámci balíka Fit for 55 a cieľa zosúladiť politiku v oblasti klímy s Parížskou dohodou sa reviduje smernica o obnoviteľných zdrojoch energie a nariadenie o začlenení emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (13); keďže Komisia navrhla nariadenie o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; keďže vzhľadom na európsku koncepciu multifunkčných lesov musia byť tieto iniciatívy v súlade s politickými cieľmi Zelenej dohody na vysokej úrovni, akčným plánom pre biohospodárstvo, stratégiou obehového hospodárstva, stratégiou pre lesy, stratégiou v oblasti biodiverzity a dlhodobou víziou pre vidiecke oblasti;

| F. | keďže vlastníctvo lesov v celej Európe je rozmanité, pokiaľ ide o veľkosť a vlastnícku štruktúru, čo vedie k veľkej rozmanitosti modelov riadenia; keďže približne 60 % lesov EÚ vlastní 16 miliónov súkromných vlastníkov lesov (14), z ktorých významný podiel tvoria drobní vlastníci (15), zatiaľ čo približne 40 % lesov EÚ je vo verejnom vlastníctve rôznych foriem; keďže zopár vlastníkov lesov má v rukách významný podiel celkovej plochy lesov, pričom niektorí z nich vlastnia hlavné závody na spracovanie dreva v EÚ; keďže zapojenie týchto vlastníkov, ich podpora a motivácia – skôr než uplatnenie sankcií – prostredníctvom komplexného politického a legislatívneho rámca, ktorý zabezpečuje právnu istotu a je založený na uznaní ich vlastníckych práv, skúseností ako správcov lesov, významu príjmov z obhospodarovania lesov a osobitných výziev, bude kľúčom k dosiahnutiu cieľov stratégie vrátane poskytovania služieb v oblasti klímy a iných ekosystémových služieb; keďže v tomto smere je dôležité, aby bol tento rámec jasný, transparentný a nespôsoboval veľkú administratívnu záťaž všetkým aktérom; |
| --- | --- |

F.

keďže vlastníctvo lesov v celej Európe je rozmanité, pokiaľ ide o veľkosť a vlastnícku štruktúru, čo vedie k veľkej rozmanitosti modelov riadenia; keďže približne 60 % lesov EÚ vlastní 16 miliónov súkromných vlastníkov lesov (14), z ktorých významný podiel tvoria drobní vlastníci (15), zatiaľ čo približne 40 % lesov EÚ je vo verejnom vlastníctve rôznych foriem; keďže zopár vlastníkov lesov má v rukách významný podiel celkovej plochy lesov, pričom niektorí z nich vlastnia hlavné závody na spracovanie dreva v EÚ; keďže zapojenie týchto vlastníkov, ich podpora a motivácia – skôr než uplatnenie sankcií – prostredníctvom komplexného politického a legislatívneho rámca, ktorý zabezpečuje právnu istotu a je založený na uznaní ich vlastníckych práv, skúseností ako správcov lesov, významu príjmov z obhospodarovania lesov a osobitných výziev, bude kľúčom k dosiahnutiu cieľov stratégie vrátane poskytovania služieb v oblasti klímy a iných ekosystémových služieb; keďže v tomto smere je dôležité, aby bol tento rámec jasný, transparentný a nespôsoboval veľkú administratívnu záťaž všetkým aktérom;

| G. | keďže v EÚ sa nachádza približne 5 % celkovej svetovej lesnej plochy, pričom lesy pokrývajú 43 % pevninskej plochy EÚ, čo je o čosi viac než plocha využívaná na poľnohospodárstvo, a obsahujú 80 % jej suchozemskej biodiverzity (16); keďže podľa správy Európskej environmentálnej agentúry s názvom Životné prostredie v Európe – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod k udržateľnej Európe (17) Európa zaznamenala obrovský pokles biodiverzity; keďže takmer 23 % európskych lesov sa nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000, pričom ich podiel v niektorých členských štátoch presahuje 50 %, keďže takmer polovicu prirodzených biotopov v lokalitách sústavy Natura 2000 tvoria lesy; |
| --- | --- |

G.

keďže v EÚ sa nachádza približne 5 % celkovej svetovej lesnej plochy, pričom lesy pokrývajú 43 % pevninskej plochy EÚ, čo je o čosi viac než plocha využívaná na poľnohospodárstvo, a obsahujú 80 % jej suchozemskej biodiverzity (16); keďže podľa správy Európskej environmentálnej agentúry s názvom Životné prostredie v Európe – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod k udržateľnej Európe (17) Európa zaznamenala obrovský pokles biodiverzity; keďže takmer 23 % európskych lesov sa nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000, pričom ich podiel v niektorých členských štátoch presahuje 50 %, keďže takmer polovicu prirodzených biotopov v lokalitách sústavy Natura 2000 tvoria lesy;

| H. | keďže z najnovších údajov zhromaždených podľa článku 17 smernice o biotopoch vyplýva, že podľa parametra stavu biotopov sa len 49 % lesných biotopov nachádza v dobrom stave (18), stav 29,6 % biotopov je neznámy a 21,1 % sa nachádza v nepriaznivom stave, ktorý treba zlepšiť; keďže zameranie sa výlučne na súhrnné údaje môže byť nedostatočné na identifikáciu a riešenie kľúčových informácií o najnaliehavejších otázkach, a preto je potrebné preskúmať konkrétnejšie ukazovatele vývoja stavu lesov a tlakov na ne a zabezpečiť dostupnosť chýbajúcich údajov v budúcnosti; keďže tieto ukazovatele nepodporujú celkové negatívne hodnotenie stavu lesov EÚ, ale vykazujú pozitívne aj negatívne trendy (19), ktoré si vyžadujú individuálne diferencované reakcie; keďže lesy sú čoraz zraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy, najmä rastúcemu výskytu lesných požiarov; keďže vyčíslenie vplyvu takýchto škodlivých činiteľov na odolnosť a produktivitu lesov vo veľkom rozsahu je stále veľkou výzvou; |
| --- | --- |

H.

keďže z najnovších údajov zhromaždených podľa článku 17 smernice o biotopoch vyplýva, že podľa parametra stavu biotopov sa len 49 % lesných biotopov nachádza v dobrom stave (18), stav 29,6 % biotopov je neznámy a 21,1 % sa nachádza v nepriaznivom stave, ktorý treba zlepšiť; keďže zameranie sa výlučne na súhrnné údaje môže byť nedostatočné na identifikáciu a riešenie kľúčových informácií o najnaliehavejších otázkach, a preto je potrebné preskúmať konkrétnejšie ukazovatele vývoja stavu lesov a tlakov na ne a zabezpečiť dostupnosť chýbajúcich údajov v budúcnosti; keďže tieto ukazovatele nepodporujú celkové negatívne hodnotenie stavu lesov EÚ, ale vykazujú pozitívne aj negatívne trendy (19), ktoré si vyžadujú individuálne diferencované reakcie; keďže lesy sú čoraz zraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy, najmä rastúcemu výskytu lesných požiarov; keďže vyčíslenie vplyvu takýchto škodlivých činiteľov na odolnosť a produktivitu lesov vo veľkom rozsahu je stále veľkou výzvou;

| I. | keďže lepšie pochopenie potenciálnych prírodných škodlivých činiteľov pôsobiacich v dôsledku zmeny klímy v európskych lesoch by malo byť ďalej východiskom pre usmernenia týkajúce sa obhospodarovania lesov a podkladom pre adaptačné politiky zamerané na riešenie týchto zraniteľností; |
| --- | --- |

I.

keďže lepšie pochopenie potenciálnych prírodných škodlivých činiteľov pôsobiacich v dôsledku zmeny klímy v európskych lesoch by malo byť ďalej východiskom pre usmernenia týkajúce sa obhospodarovania lesov a podkladom pre adaptačné politiky zamerané na riešenie týchto zraniteľností;

| J. | keďže zber a udržiavanie transparentných a spoľahlivých vysokokvalitných údajov, výmena poznatkov a najlepších postupov a primerane financovaný a dobre koordinovaný výskum majú kľúčový význam pri riešení výziev a poskytovaní príležitostí a pri plnení viacerých funkcií lesov vrátane rôznych výhod, ktoré poskytujú produkty drevospracujúceho priemyslu, v čoraz komplexnejšom prostredí; keďže údaje o lesoch dostupné na úrovni EÚ sú neúplné a nemajú rovnakú kvalitu, čo EÚ a členským štátom bráni v koordinácii obhospodarovania a ochrany lesov; keďže je potrebné najmä lepšie monitorovať stav lesných ekosystémov, ako aj vplyv opatrení v oblasti lesného hospodárstva na biodiverzitu a klímu; |
| --- | --- |

J.

keďže zber a udržiavanie transparentných a spoľahlivých vysokokvalitných údajov, výmena poznatkov a najlepších postupov a primerane financovaný a dobre koordinovaný výskum majú kľúčový význam pri riešení výziev a poskytovaní príležitostí a pri plnení viacerých funkcií lesov vrátane rôznych výhod, ktoré poskytujú produkty drevospracujúceho priemyslu, v čoraz komplexnejšom prostredí; keďže údaje o lesoch dostupné na úrovni EÚ sú neúplné a nemajú rovnakú kvalitu, čo EÚ a členským štátom bráni v koordinácii obhospodarovania a ochrany lesov; keďže je potrebné najmä lepšie monitorovať stav lesných ekosystémov, ako aj vplyv opatrení v oblasti lesného hospodárstva na biodiverzitu a klímu;

| K. | keďže na medzinárodnej úrovni je Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) hlavným fórom na vypracovanie medzinárodne dohodnutých definícií lesov a lesného hospodárstva; keďže FAO zhromažďuje a poskytuje údaje o lesoch a lesnom hospodárstve; keďže Komisia a členské štáty prispievajú k práci FAO; |
| --- | --- |

K.

keďže na medzinárodnej úrovni je Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) hlavným fórom na vypracovanie medzinárodne dohodnutých definícií lesov a lesného hospodárstva; keďže FAO zhromažďuje a poskytuje údaje o lesoch a lesnom hospodárstve; keďže Komisia a členské štáty prispievajú k práci FAO;

| L. | keďže poskytovanie rôznych ekosystémových služieb lesného hospodárstva prostredníctvom odvetvia lesného hospodárstva a drevospracujúceho priemyslu je dôležitým pilierom príjmov a zamestnanosti, najmä vo vidieckych oblastiach, ale aj v mestských oblastiach prostredníctvom následného využitia takýchto služieb; keďže pri vykonávaní stratégie by sa mala venovať náležitá pozornosť rozvoju príjmov a zamestnanosti, ale aj atraktívnosti zamestnanosti v tomto odvetví prostredníctvom kvalitných pracovných miest, sociálnej ochrany, noriem bezpečnosti a ochrany zdravia, nepretržitého rozvoja partnerstiev v oblasti zručností za účasti zainteresovaných strán a primeraných možností odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov a zamestnancov; keďže zamestnanosť v európskom lesnom hospodárstve klesla v rokoch 2000 až 2015 o tretinu, predovšetkým v dôsledku zvýšenej mechanizácie v drevospracujúcom a papierenskom priemysle (20); keďže zlepšený dizajn lesníckych strojov môže prispieť k ochrane pracovníkov a znížiť vplyv na pôdu a vodu; keďže ťažba dreva a drevospracujúci priemysel patria medzi najnebezpečnejšie priemyselné odvetvia s vysokou mierou pracovných úrazov, chorôb z povolania a skorého odchodu do dôchodku; |
| --- | --- |

L.

keďže poskytovanie rôznych ekosystémových služieb lesného hospodárstva prostredníctvom odvetvia lesného hospodárstva a drevospracujúceho priemyslu je dôležitým pilierom príjmov a zamestnanosti, najmä vo vidieckych oblastiach, ale aj v mestských oblastiach prostredníctvom následného využitia takýchto služieb; keďže pri vykonávaní stratégie by sa mala venovať náležitá pozornosť rozvoju príjmov a zamestnanosti, ale aj atraktívnosti zamestnanosti v tomto odvetví prostredníctvom kvalitných pracovných miest, sociálnej ochrany, noriem bezpečnosti a ochrany zdravia, nepretržitého rozvoja partnerstiev v oblasti zručností za účasti zainteresovaných strán a primeraných možností odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov a zamestnancov; keďže zamestnanosť v európskom lesnom hospodárstve klesla v rokoch 2000 až 2015 o tretinu, predovšetkým v dôsledku zvýšenej mechanizácie v drevospracujúcom a papierenskom priemysle (20); keďže zlepšený dizajn lesníckych strojov môže prispieť k ochrane pracovníkov a znížiť vplyv na pôdu a vodu; keďže ťažba dreva a drevospracujúci priemysel patria medzi najnebezpečnejšie priemyselné odvetvia s vysokou mierou pracovných úrazov, chorôb z povolania a skorého odchodu do dôchodku;

| M. | keďže rozloha európskych lesov a objem ich biomasy sa na rozdiel od znepokojujúcich celosvetových trendov odlesňovania zvyšuje (21); keďže EÚ môže zohrávať dôležitú úlohu pri riešení globálneho odlesňovania, čo sa zdôrazňuje v návrhu nariadenia Komisie o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; keďže okrem regulácie dovozu by európska stratégia pre lesy, v ktorej sa uvádzajú najlepšie postupy pre hospodársky životaschopné udržateľné obhospodarovanie lesov, mohla prispieť k zlepšeniu globálneho obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

M.

keďže rozloha európskych lesov a objem ich biomasy sa na rozdiel od znepokojujúcich celosvetových trendov odlesňovania zvyšuje (21); keďže EÚ môže zohrávať dôležitú úlohu pri riešení globálneho odlesňovania, čo sa zdôrazňuje v návrhu nariadenia Komisie o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; keďže okrem regulácie dovozu by európska stratégia pre lesy, v ktorej sa uvádzajú najlepšie postupy pre hospodársky životaschopné udržateľné obhospodarovanie lesov, mohla prispieť k zlepšeniu globálneho obhospodarovania lesov;

| N. | keďže v súčasnosti sú zavedené celosvetové dobrovoľné certifikačné systémy pre udržateľné obhospodarovanie lesov; keďže certifikačné systémy sú základným nástrojom na splnenie požiadaviek nariadenia EÚ o dreve (22) týkajúcich sa náležitej starostlivosti (23); |
| --- | --- |

N.

keďže v súčasnosti sú zavedené celosvetové dobrovoľné certifikačné systémy pre udržateľné obhospodarovanie lesov; keďže certifikačné systémy sú základným nástrojom na splnenie požiadaviek nariadenia EÚ o dreve (22) týkajúcich sa náležitej starostlivosti (23);

| O. | keďže proces udržateľného obhospodarovania lesov v Európe by mal zabezpečiť, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi tromi piliermi udržateľnosti, konkrétne ochranou životného prostredia, sociálnym rozvojom a hospodárskym rozvojom; |
| --- | --- |

O.

keďže proces udržateľného obhospodarovania lesov v Európe by mal zabezpečiť, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi tromi piliermi udržateľnosti, konkrétne ochranou životného prostredia, sociálnym rozvojom a hospodárskym rozvojom;

| P. | keďže kritériá a ukazovatele na vymedzenie udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré sa bežne používajú v EÚ, sú založené na celoeurópskej spolupráci v rámci procesu Forest Europe, ktorého signatármi sú všetky členské štáty a Európska komisia; keďže v rámci svojho prebiehajúceho pracovného programu Forest Europe inicioval prehodnotenie vymedzenia udržateľného obhospodarovania lesov; keďže Forest Europe zhromažďuje a poskytuje informácie o stave a trendoch v lesoch a lesnom hospodárstve na základe kritérií udržateľného obhospodarovania lesov; keďže je potrebné zabezpečiť, aby ukazovatele a prahové hodnoty boli založené na dôkazoch, a v tejto súvislosti úzko spolupracovať s členskými štátmi; keďže nové transparentné ukazovatele a prahové hodnoty by mohli zlepšiť udržateľnosť odvetvia vzhľadom na jeho význam, pokiaľ ide o environmentálne, hospodárske a sociálne hodnoty; keďže rámec udržateľného obhospodarovania lesov sa bude musieť jasne vymedziť, najmä pokiaľ ide o kritériá, ukazovatele a prahové hodnoty týkajúce sa zdravia ekosystémov, biodiverzity a zmeny klímy, aby sa stal podrobnejším a užitočnejším kontrolným nástrojom na určenie a porovnanie rôznych prístupov k obhospodarovaniu, ich vplyvu a celkového stavu a ochrany európskych lesov; keďže udržateľné obhospodarovanie lesov by malo ísť ruka v ruke s podporou multifunkčnej úlohy lesov, aby sa zabezpečil úplný súlad s rozmanitosťou lesov a osobitosťami každého regiónu; |
| --- | --- |

P.

keďže kritériá a ukazovatele na vymedzenie udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré sa bežne používajú v EÚ, sú založené na celoeurópskej spolupráci v rámci procesu Forest Europe, ktorého signatármi sú všetky členské štáty a Európska komisia; keďže v rámci svojho prebiehajúceho pracovného programu Forest Europe inicioval prehodnotenie vymedzenia udržateľného obhospodarovania lesov; keďže Forest Europe zhromažďuje a poskytuje informácie o stave a trendoch v lesoch a lesnom hospodárstve na základe kritérií udržateľného obhospodarovania lesov; keďže je potrebné zabezpečiť, aby ukazovatele a prahové hodnoty boli založené na dôkazoch, a v tejto súvislosti úzko spolupracovať s členskými štátmi; keďže nové transparentné ukazovatele a prahové hodnoty by mohli zlepšiť udržateľnosť odvetvia vzhľadom na jeho význam, pokiaľ ide o environmentálne, hospodárske a sociálne hodnoty; keďže rámec udržateľného obhospodarovania lesov sa bude musieť jasne vymedziť, najmä pokiaľ ide o kritériá, ukazovatele a prahové hodnoty týkajúce sa zdravia ekosystémov, biodiverzity a zmeny klímy, aby sa stal podrobnejším a užitočnejším kontrolným nástrojom na určenie a porovnanie rôznych prístupov k obhospodarovaniu, ich vplyvu a celkového stavu a ochrany európskych lesov; keďže udržateľné obhospodarovanie lesov by malo ísť ruka v ruke s podporou multifunkčnej úlohy lesov, aby sa zabezpečil úplný súlad s rozmanitosťou lesov a osobitosťami každého regiónu;

| Q. | keďže agrolesníctvo vymedzené ako systémy využívania pôdy, v ktorých sa stromy pestujú v kombinácii s poľnohospodárstvom na tej istej pôdnej jednotke, je súbor systémov obhospodarovania pôdy, ktoré môžu zvýšiť celkovú produktivitu, vytvárať viac biomasy, udržiavať a obnoviť pôdu a poskytnúť viacero hodnotných ekosystémových služieb; keďže v EÚ existujú dva hlavné typy: lesopastierske agrolesníctvo (pasenie zvierat alebo krmivo pre zvieratá pestované pod stromami) a agrolesníctvo s ornou pôdou (plodiny pestované pod stromami, pričom vzdialenosť riadkov umožňuje premávku traktorov); keďže väčšina existujúcich agrolesníckych systémov v EÚ sú lesopastierske systémy a rozšírenie agrolesníctva môže priniesť viaceré výhody vzhľadom na tlaky na životné prostredie; |
| --- | --- |

Q.

keďže agrolesníctvo vymedzené ako systémy využívania pôdy, v ktorých sa stromy pestujú v kombinácii s poľnohospodárstvom na tej istej pôdnej jednotke, je súbor systémov obhospodarovania pôdy, ktoré môžu zvýšiť celkovú produktivitu, vytvárať viac biomasy, udržiavať a obnoviť pôdu a poskytnúť viacero hodnotných ekosystémových služieb; keďže v EÚ existujú dva hlavné typy: lesopastierske agrolesníctvo (pasenie zvierat alebo krmivo pre zvieratá pestované pod stromami) a agrolesníctvo s ornou pôdou (plodiny pestované pod stromami, pričom vzdialenosť riadkov umožňuje premávku traktorov); keďže väčšina existujúcich agrolesníckych systémov v EÚ sú lesopastierske systémy a rozšírenie agrolesníctva môže priniesť viaceré výhody vzhľadom na tlaky na životné prostredie;

| R. | keďže cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 je „vymedziť, zmapovať, monitorovať a prísne chrániť všetky zostávajúce klimaxové lesy a pralesy v EÚ“; keďže ochrana lesov vrátane všetkých zostávajúcich pralesov a pralesovitých porastov v EÚ má zásadný význam pre zachovanie biodiverzity a zmiernenie zmeny klímy; keďže podľa správy Spoločného výskumného centra za rok 2021 (24) už zostáva v Európe len 4,9 milióna hektárov pralesov a starých lesov, čo predstavuje len 3 % celkovej lesnej plochy Únie a 1,2 % pevniny Únie; keďže pralesy a pralesovité porasty zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity; keďže majú často vysokú biologickú rozmanitosť v porovnaní s inými lesmi v tom istom ekologickom regióne, sú bohaté na druhy a sú domovom osobitnej flóry a fauny; keďže pralesy a pralesovité porasty poskytujú aj širokú škálu ďalších kľúčových ekosystémových služieb; keďže operatívne vymedzenie pralesov a pralesovitých porastov je potrebné na riadne navrhovanie, vykonávanie a monitorovanie politiky; |
| --- | --- |

R.

keďže cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 je „vymedziť, zmapovať, monitorovať a prísne chrániť všetky zostávajúce klimaxové lesy a pralesy v EÚ“; keďže ochrana lesov vrátane všetkých zostávajúcich pralesov a pralesovitých porastov v EÚ má zásadný význam pre zachovanie biodiverzity a zmiernenie zmeny klímy; keďže podľa správy Spoločného výskumného centra za rok 2021 (24) už zostáva v Európe len 4,9 milióna hektárov pralesov a starých lesov, čo predstavuje len 3 % celkovej lesnej plochy Únie a 1,2 % pevniny Únie; keďže pralesy a pralesovité porasty zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity; keďže majú často vysokú biologickú rozmanitosť v porovnaní s inými lesmi v tom istom ekologickom regióne, sú bohaté na druhy a sú domovom osobitnej flóry a fauny; keďže pralesy a pralesovité porasty poskytujú aj širokú škálu ďalších kľúčových ekosystémových služieb; keďže operatívne vymedzenie pralesov a pralesovitých porastov je potrebné na riadne navrhovanie, vykonávanie a monitorovanie politiky;

| S. | keďže sieť Integrate je platforma zástupcov rôznych európskych krajín, ktorú iniciovali vlády viacerých členských štátov a ktorú podporuje Stály lesnícky výbor Komisie, ktorá poskytuje vedecké odporúčania a doteraz slúžila ako dôležitá hnacia sila identifikácie prostriedkov na začlenenie ochrany prírody do udržateľného obhospodarovania lesov; keďže práca platformy zohráva dôležitú úlohu pri výmene skúseností a najlepších postupov; |
| --- | --- |

S.

keďže sieť Integrate je platforma zástupcov rôznych európskych krajín, ktorú iniciovali vlády viacerých členských štátov a ktorú podporuje Stály lesnícky výbor Komisie, ktorá poskytuje vedecké odporúčania a doteraz slúžila ako dôležitá hnacia sila identifikácie prostriedkov na začlenenie ochrany prírody do udržateľného obhospodarovania lesov; keďže práca platformy zohráva dôležitú úlohu pri výmene skúseností a najlepších postupov;

| T. | keďže projekt Alterfor financovaný z programu Horizont 2020 posudzoval potenciál na optimalizáciu metód obhospodarovania lesov, ktoré sa v súčasnosti používajú, a predstavil alternatívne modely obhospodarovania lesov s príležitosťami a výzvami uvedenými pre každú alternatívu; |
| --- | --- |

T.

keďže projekt Alterfor financovaný z programu Horizont 2020 posudzoval potenciál na optimalizáciu metód obhospodarovania lesov, ktoré sa v súčasnosti používajú, a predstavil alternatívne modely obhospodarovania lesov s príležitosťami a výzvami uvedenými pre každú alternatívu;

| U. | keďže v rámci projektu Sincere financovaného z programu Horizont 2020 sa rozvíjali nové politiky a nové obchodné modely prepojením poznatkov a odborných znalostí z praxe, vedy a politiky v celej Európe aj mimo nej s cieľom preskúmať nové prostriedky na zlepšenie ekosystémových služieb lesného hospodárstva spôsobmi, ktoré sú prospešné pre vlastníkov lesov a uspokojujú široké spoločenské potreby; |
| --- | --- |

U.

keďže v rámci projektu Sincere financovaného z programu Horizont 2020 sa rozvíjali nové politiky a nové obchodné modely prepojením poznatkov a odborných znalostí z praxe, vedy a politiky v celej Európe aj mimo nej s cieľom preskúmať nové prostriedky na zlepšenie ekosystémových služieb lesného hospodárstva spôsobmi, ktoré sú prospešné pre vlastníkov lesov a uspokojujú široké spoločenské potreby;

| V. | keďže vojna na Ukrajine bude mať veľký vplyv na dovoz dreva, najmä na dovoz brezového dreva, kde 80 % svetovej produkcie zabezpečuje Rusko, a na európsky drevospracujúci priemysel a vývoz spracovaných výrobkov; keďže legitímne sankcie uvalené na Rusko vyvolávajú otázku závislosti EÚ od dovozu dreva z Ruska; keďže EÚ pokrýva približne 80 % svojho dopytu po dreve na domácom trhu a dovoz z Ruska predstavuje len približne 2 % celkovej spotreby; keďže Fínsko a Švédsko sú hlavnými dovozcami nespracovanej guľatiny do EÚ a budú sa na ne vzťahovať zákazy obchodovania (25); |
| --- | --- |

V.

keďže vojna na Ukrajine bude mať veľký vplyv na dovoz dreva, najmä na dovoz brezového dreva, kde 80 % svetovej produkcie zabezpečuje Rusko, a na európsky drevospracujúci priemysel a vývoz spracovaných výrobkov; keďže legitímne sankcie uvalené na Rusko vyvolávajú otázku závislosti EÚ od dovozu dreva z Ruska; keďže EÚ pokrýva približne 80 % svojho dopytu po dreve na domácom trhu a dovoz z Ruska predstavuje len približne 2 % celkovej spotreby; keďže Fínsko a Švédsko sú hlavnými dovozcami nespracovanej guľatiny do EÚ a budú sa na ne vzťahovať zákazy obchodovania (25);

| W. | keďže nezákonná ťažba dreva vrátane ťažby dreva v chránených oblastiach, ako sú oblasti sústavy Natura 2000, je pretrvávajúcim a nevyriešeným problémom vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

W.

keďže nezákonná ťažba dreva vrátane ťažby dreva v chránených oblastiach, ako sú oblasti sústavy Natura 2000, je pretrvávajúcim a nevyriešeným problémom vo viacerých členských štátoch;

| X. | keďže lesy majú zásadný význam pre telesné a duševné zdravie a pohodu ľudí, sú hnacou silou prechodu na hospodárstvo bez fosílnych palív a zohrávajú dôležitú úlohu v živote miestnych komunít, najmä vo vidieckych oblastiach, kde významne prispievajú k obžive miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

X.

keďže lesy majú zásadný význam pre telesné a duševné zdravie a pohodu ľudí, sú hnacou silou prechodu na hospodárstvo bez fosílnych palív a zohrávajú dôležitú úlohu v živote miestnych komunít, najmä vo vidieckych oblastiach, kde významne prispievajú k obžive miestneho obyvateľstva;

1.

víta novú stratégiu EÚ pre lesy a jej ambíciu zvýšiť vyvážený príspevok multifunkčných lesov k cieľom Zelenej dohody a jej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, najmä cieľom vytvárania udržateľného zeleného rastu a zelených pracovných miest a dosiahnutia uhlíkovo neutrálneho, environmentálne udržateľného a plne obehového hospodárstva v rámci možností našej planéty a klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050; zdôrazňuje význam spoľahlivej vedecky podloženej stratégie zohľadňujúcej environmentálny, sociálny a hospodársky rozmer udržateľnosti integrovaným a vyváženým spôsobom, keďže lesy okrem toho, že prispievajú k plneniu cieľov v oblasti klímy a biodiverzity, a to aj prostredníctvom ochrany pôdy a vody, poskytujú hospodárske a sociálne výhody a širokú škálu služieb od spôsobu živobytia až po rekreáciu;

2.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že nová stratégia EÚ pre lesy nebola riadne vypracovaná spolu s Európskym parlamentom, členskými štátmi a zainteresovanými stranami a že stanoviská spoluzákonodarcov neboli primerane zohľadnené; zdôrazňuje význam posilnenia spolupráce, pokiaľ ide o vykonávanie novej stratégie EÚ pre lesy do roku 2030;

3.

uznáva, že v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov a s cieľom zvýšiť kvalitu a rozmanitosť lesných ekosystémov sú udržiavanie, ochrana, posilňovanie, obnova a udržateľné využívanie zdravých a odolných lesov základnými cieľmi stratégie EÚ pre lesy a všetkých aktérov v lesnom hospodárstve a hodnotovom reťazci lesného hospodárstva, kde sa drevo využíva ako všestranná, obnoviteľná surovina na maximalizáciu sebestačnosti v EÚ; okrem toho konštatuje, že tieto ciele sú v súlade s očakávaniami a požiadavkami spoločnosti a s kľúčovými prioritami ľudí v EÚ; zdôrazňuje, že lesné hospodárstvo blízke prírode a udržateľné obhospodarovanie lesov majú potenciál priniesť podobné alebo lepšie hospodárske úžitky a zároveň zachovať a podporovať integritu a odolnosť ekosystémov a zvyšovať potenciál lesov ako miest záchytu uhlíka a útočísk biodiverzity a potenciál obnovy biodiverzity;

4.

uznáva kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú lesy, ich biodiverzita a jedinečné ekosystémy pri prispievaní k zdravému stavu životného prostredia, opatreniam na zmiernenie zmeny klímy, zabezpečeniu čistého ovzdušia, stability vody a pôdy a úrodnosti, pričom poskytujú rozmanité biotopy a mikrobiotopy mnohým druhom, čím podporujú bohatú biodiverzitu; zdôrazňuje zásadnú úlohu lesov pre ľudské zdravie a pohodu vrátane mestských a prímestských zalesnených oblastí, ktoré sú prístupné tým, ktorým najviac chýba kontakt s prírodou, ako aj pre poskytovanie vzdelávacích a turistických služieb; zdôrazňuje potrebu podporovať prístup „jedno zdravie“, ktorý uznáva vnútornú súvislosť medzi ľudským zdravím, zdravím zvierat a zdravou prírodou; zdôrazňuje, že na zachovanie a posilnenie európskej biodiverzity a ekosystémov a služieb, ktoré poskytujú, je nevyhnutné správne riadenie lokalít sústavy Natura 2000;

5.

zdôrazňuje zásadnú úlohu lesných ekosystémov pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na ňu a prispievaní k cieľu EÚ dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050; uznáva, že zmena klímy mení schopnosť rastu lesov v niektorých oblastiach, zvyšuje frekvenciu a závažnosť sucha, záplav a požiarov a podnecuje šírenie nových škodcov a chorôb, ktoré postihujú lesy; konštatuje, že neporušené ekosystémy majú lepšiu schopnosť prekonávať environmentálne stresové faktory vrátane zmien klímy než poškodené ekosystémy, keďže sa prirodzene vyznačujú vlastnosťami, ktoré im umožňujú maximalizovať ich schopnosť adaptácie; zdôrazňuje, že zmena klímy bude mať v nadchádzajúcich rokoch ešte väčší negatívny vplyv na európske lesy a že to bude mať vplyv najmä na oblasti s rovnorodými a rovnovekými lesnými porastmi; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilniť odolnosť európskych lesov, najmä zvýšením rozmanitosti lesov z hľadiska ich štruktúry, funkcie a zloženia; trvá na tom, že štrukturálne bohaté zmiešané lesy so širokou ekologickou amplitúdou majú vyššiu odolnosť a väčšiu schopnosť adaptácie v tomto smere; poukazuje na to, že za určitých podmienok môžu stabilné zmiešané lesy prirodzene obsahovať obmedzený počet druhov; zdôrazňuje, že lesná pôda s príslušnými úložiskami uhlíka v podobe živých stromov a odumretého dreva je kľúčovým faktorom na obmedzenie globálneho otepľovania, prispieva k plneniu cieľov EÚ v oblasti klimatickej neutrality a posilňuje biodiverzitu; domnieva sa, že podpora biologicky rozmanitých lesov je najúčinnejším poistením proti zmene klímy a strate biodiverzity;

6.

vyzdvihuje neustále rastúce pokrytie a objem (26) lesov v EÚ napriek spomaleniu v posledných rokoch, čo je v rozpore s celosvetovým trendom odlesňovania (27); uznáva úsilie všetkých aktérov v hodnotovom reťazci lesného hospodárstva a nadväzujúcich odvetví, ktorí prispeli k tomuto vývoju; je znepokojený rastúcim tlakom na lesy v EÚ a ich biotopy, ktorý je umocnený zmenou klímy, a zdôrazňuje naliehavú potrebu chrániť a zvýšiť odolnosť lesov a ekosystémov, a to aj prostredníctvom opatrení na zvyšovanie kapacity na prispôsobenie sa zmene klímy a tam, kde je to možné, znížiť tlaky, so zreteľom na vlastnosti lesa; so znepokojením konštatuje, že zraniteľnosť lesov v EÚ voči invazívnym škodcom a patogénom sa zrejme zvýšila a že ohniská sú hrozbou pre sekvestrovaný uhlík (28), biodiverzitu a kvalitu dreva;

7.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ich právne predpisy poskytnú lesom najlepšiu možnú ochranu pred znečistením a poškodením; poukazuje najmä na ochranu pred kontamináciou, napríklad olovenou muníciou alebo pesticídmi, extrémnou kompresiou pôdy z dôvodu nevhodného používania strojov a ochranu pred poškodením divou zverou alebo poškodením spôsobeným príliš veľkou populáciou párnokopytníkov;

8.

poukazuje na osobitosť a rozmanitosť odvetví lesného hospodárstva v členských štátoch a zdôrazňuje, že lesy EÚ sa vyznačujú rozmanitými prírodnými podmienkami, ako sú biogeografia, veľkosť, štruktúra a biodiverzita, ako aj vlastníckymi štruktúrami, formami správy, výzvami a príležitosťami a že väčšinu z nich formovali stáročia ľudských interakcií, zásahov a hospodárenia, a teda sú určitou formou kultúrneho dedičstva; pripomína tiež, že pralesy a pralesovité porasty sú oblasti, ktoré sa rozvíjali s malými alebo so žiadnymi ľudskými zásahmi a obhospodarovaním; zdôrazňuje, že nato, aby sa stratégia mohla vykonávať vo všetkých druhoch lesov a situácií, sa v niektorých prípadoch vyžadujú prispôsobené prístupy, pokiaľ ide o obhospodarovanie lesov a poskytovanie ekosystémových služieb;

9.

uznáva, že obhospodarovanie lesov je špecifické pre danú lokalitu a že rôzne lesné podmienky a typy lesov si môžu vyžadovať rôzne prístupy k obhospodarovaniu založené na rôznych ekologických potrebách a charakteristikách lesnej pôdy a zohľadňovať práva a záujmy pracovníkov v odvetví lesného hospodárstva, vlastníkov a iných dotknutých aktérov;

10.

zdôrazňuje doterajší prínos vlastníkov lesov a aktérov v celom hodnotovom reťazci lesného hospodárstva k úsiliu o dosiahnutie udržateľného a klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 a hodnotu generačných a historických poznatkov a odborných znalostí v oblasti lesného hospodárstva a udržateľného obhospodarovania lesov;

11.

uznáva zložitosť posudzovania stavu lesov, ako aj nerovnomernú dostupnosť, rozmanitosť a kvalitu údajov, a preto zdôrazňuje potrebu nepretržitého politického a vedeckého dialógu zvýšené financovanie na všetkých úrovniach, počnúc konzultáciami s členskými štátmi, a najmä s vlastníkmi a správcami lesov, s cieľom zlepšiť zber údajov o stave lesov a v náležitých prípadoch harmonizáciu údajov; zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť aj finančné prostriedky a ľudské zdroje, najmä aby bolo možné včas identifikovať využívanie lesov spôsobmi efektívne využívajúcimi zdroje a obmedzenia využívania lesov;

12.

zdôrazňuje, že hoci sa stratégia a jej vykonávanie zameriavajú na lesy v EÚ, musia byť v súlade s prácou, ktorú na celoeurópskej úrovni vykonali Forest Europe a medzinárodné organizácie, ako je FAO, a musia zohľadňovať názory expertných skupín a prácu vykonanú na úrovni členských štátov; zdôrazňuje, že stratégia a jej vykonávanie by mali zabrániť zdvojovaniu práce a zvyšovaniu administratívnej záťaže; ďalej sa domnieva, že vzhľadom na silný záväzok EÚ chrániť biodiverzitu a záchyty uhlíka a podporovať udržateľné získavanie, produkciu a využívanie zdrojov na celom svete, ako sa zdôrazňuje v návrhu Komisie týkajúcom sa nariadenia o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu, by sa stratégia mala vykonávať tak, aby slúžila ako vzor najlepších postupov, pričom bude brať do úvahy rozmanitosť východiskových situácií a zároveň motivovať k prijatiu podobných postupov v iných regiónoch;

13.

zdôrazňuje, že na dosiahnutie rôznych cieľov stratégie musí byť jej vykonávanie na regionálnej a miestnej úrovni v súlade so sledovaným cieľom, pričom sa musí vziať do úvahy aj sociálno-ekonomický dosah, ktorý môže priniesť, a to aj prispôsobením jej vykonávania miestnym podmienkam a skúsenostiam a tradičným vedomostiam a spôsobom použitia, s prihliadnutím na súčasné vedecké chápanie, a poskytnutím potrebných zručností zainteresovaným stranám; konštatuje, že musí byť založená na úplnom uznaní vlastníckych práv, hospodársky, environmentálne a sociálne životaschopnom odvetví lesného hospodárstva a na zásade „znečisťovateľ platí“, pretože ide o kľúčové prvky pri poskytovaní rôznych lesníckych služieb a zlepšovaní odolnosti;

14.

vyzýva Komisiu, aby poskytla komplexné posúdenie vplyvu stratégie s cieľom identifikovať dôsledky pre trhové podmienky, vidiecke oblasti a rôzne potreby financovania vrátane výskumu a inovácií, rozvoja zručností, infraštruktúry, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu a zlepšovania biodiverzity;

Podpora vyváženej multifunkčnosti

Podpora vyváženej multifunkčnosti

| 15. | uznáva kľúčovú úlohu lesov a celého hodnotového reťazca lesného hospodárstva pri ochrane klímy a biodiverzity a pri zmierňovaní zmeny klímy v záujme pomoci pri dosahovaní udržateľného a klimaticky neutrálneho hospodárstva najneskôr do roku 2050; zdôrazňuje, že multifunkčná úloha lesov zahŕňa viaceré ekosystémové služby a sociálno-ekonomické funkcie, ako je zachovanie a posilnenie biodiverzity a pôdy, zmierňovanie zmeny klímy, sekvestrácia a ukladanie uhlíka z atmosféry, predchádzanie degradácii pôdy, poskytovanie obnoviteľných surovín a prírodných surovín a lekárskych, jedlých a kuchynských produktov a neextraktívne hospodárske činnosti vrátane udržateľného ekologického cestovného ruchu, ktoré vedú k tvorbe pracovných miest a hospodárskemu rastu vo vidieckych a mestských oblastiach, bojujú proti vyľudňovaniu vidieka, prispievajú k poskytovaniu čistej vody a ovzdušia, ochrane pred prírodnými nebezpečenstvami a ponúkajú rekreačné, zdravotné, estetické a kultúrne výhody; zdôrazňuje, že vykonávanie stratégie musí zabezpečiť vyvážené poskytovanie všetkých služieb a zachovať a posilniť konkurencieschopnosť a inovácie; zdôrazňuje, že úspešné poskytovanie služieb si vyžaduje udržateľné aktívne hospodárenie; |
| --- | --- |

15.

uznáva kľúčovú úlohu lesov a celého hodnotového reťazca lesného hospodárstva pri ochrane klímy a biodiverzity a pri zmierňovaní zmeny klímy v záujme pomoci pri dosahovaní udržateľného a klimaticky neutrálneho hospodárstva najneskôr do roku 2050; zdôrazňuje, že multifunkčná úloha lesov zahŕňa viaceré ekosystémové služby a sociálno-ekonomické funkcie, ako je zachovanie a posilnenie biodiverzity a pôdy, zmierňovanie zmeny klímy, sekvestrácia a ukladanie uhlíka z atmosféry, predchádzanie degradácii pôdy, poskytovanie obnoviteľných surovín a prírodných surovín a lekárskych, jedlých a kuchynských produktov a neextraktívne hospodárske činnosti vrátane udržateľného ekologického cestovného ruchu, ktoré vedú k tvorbe pracovných miest a hospodárskemu rastu vo vidieckych a mestských oblastiach, bojujú proti vyľudňovaniu vidieka, prispievajú k poskytovaniu čistej vody a ovzdušia, ochrane pred prírodnými nebezpečenstvami a ponúkajú rekreačné, zdravotné, estetické a kultúrne výhody; zdôrazňuje, že vykonávanie stratégie musí zabezpečiť vyvážené poskytovanie všetkých služieb a zachovať a posilniť konkurencieschopnosť a inovácie; zdôrazňuje, že úspešné poskytovanie služieb si vyžaduje udržateľné aktívne hospodárenie;

| 16. | domnieva sa, že kľúčovou zásadou vyváženia viacerých funkcií lesa a vymedzenia cieľov a opatrení na poskytovanie všetkých ekosystémových služieb by malo byť úsilie o maximalizáciu synergií a minimalizáciu kompromisov na základe informácií založených na dôkazoch; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že kľúčovou zásadou vyváženia viacerých funkcií lesa a vymedzenia cieľov a opatrení na poskytovanie všetkých ekosystémových služieb by malo byť úsilie o maximalizáciu synergií a minimalizáciu kompromisov na základe informácií založených na dôkazoch;

| 17. | zdôrazňuje, že lesy prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy sekvestráciou uhlíka, ukladaním uhlíka a udržateľným nahrádzaním fosílnych palív a odvodených produktov, materiálov, zdrojov energie a iných výrobkov s vysokou environmentálnou a uhlíkovou stopou drevom a výrobkami z dreva; zdôrazňuje, že drevo je jediný významný prírodný obnoviteľný zdroj, ktorý má potenciál nahradiť niektoré veľmi energeticky náročné materiály, ako je cement a plasty, a bude po ňom v budúcnosti väčší dopyt; konštatuje, že stratégia sa osobitne zameriava na ukladanie uhlíka v stavebníctve, a domnieva sa, že jej vykonávanie by malo jasne podporovať širšie využívanie rôznych možností drevných náhrad a vychádzať z vedecky podložených a spoľahlivých posúdení životného cyklu v súlade s environmentálnymi cieľmi EÚ, biohospodárskej a priemyselnej stratégie, aby sa mohol uvoľniť plný potenciál výrobkov lesného hospodárstva v záujme posilnenia obehového hospodárstva a v rámci boja proti zmene klímy a aby nastúpila éra postfosílneho hospodárstva; zdôrazňuje úlohu výskumu nahrádzania fosílnych materiálov a fosílnych palív; zdôrazňuje, že je potrebné znížiť spotrebu EÚ vo všeobecnosti, a víta zavedenie metodiky na kvantifikáciu klimatických prínosov výstavby z dreva; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že lesy prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy sekvestráciou uhlíka, ukladaním uhlíka a udržateľným nahrádzaním fosílnych palív a odvodených produktov, materiálov, zdrojov energie a iných výrobkov s vysokou environmentálnou a uhlíkovou stopou drevom a výrobkami z dreva; zdôrazňuje, že drevo je jediný významný prírodný obnoviteľný zdroj, ktorý má potenciál nahradiť niektoré veľmi energeticky náročné materiály, ako je cement a plasty, a bude po ňom v budúcnosti väčší dopyt; konštatuje, že stratégia sa osobitne zameriava na ukladanie uhlíka v stavebníctve, a domnieva sa, že jej vykonávanie by malo jasne podporovať širšie využívanie rôznych možností drevných náhrad a vychádzať z vedecky podložených a spoľahlivých posúdení životného cyklu v súlade s environmentálnymi cieľmi EÚ, biohospodárskej a priemyselnej stratégie, aby sa mohol uvoľniť plný potenciál výrobkov lesného hospodárstva v záujme posilnenia obehového hospodárstva a v rámci boja proti zmene klímy a aby nastúpila éra postfosílneho hospodárstva; zdôrazňuje úlohu výskumu nahrádzania fosílnych materiálov a fosílnych palív; zdôrazňuje, že je potrebné znížiť spotrebu EÚ vo všeobecnosti, a víta zavedenie metodiky na kvantifikáciu klimatických prínosov výstavby z dreva;

| 18. | zdôrazňuje, že by sa nemal prehliadať značný význam zdravej a úrodnej lesnej pôdy, keďže je nevyhnutným predpokladom pre udržanie života, zvyšovanie produktivity lesov (29), ukladanie uhlíka a ochranu životne dôležitej podzemnej hubovej siete, ktorá umožňuje stromom spoločne využívať zdroje ako živiny a voda alebo vysielať obranné signály, čím sa zvyšuje odolnosť proti škodcom a chorobám alebo dokonca suchu a extrémnym poveternostným javom (30), (31), (32), ktorých intenzita a frekvencia sa pravdepodobne zintenzívnia v dôsledku zmeny klímy; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že by sa nemal prehliadať značný význam zdravej a úrodnej lesnej pôdy, keďže je nevyhnutným predpokladom pre udržanie života, zvyšovanie produktivity lesov (29

30

31

32

| 19. | zdôrazňuje, že nato, aby výrobky na báze dreva optimálne prispievali k zmierňovaniu zmeny klímy a obehovému hospodárstvu, je potrebné, aby sa využívali čo najefektívnejším a najudržateľnejším spôsobom; domnieva sa, odstraňovanie dreva sa musí obmedziť limitmi udržateľnosti a že zásady kaskádového využívania (33) sú dobrou normou pre efektívne využívanie, ale nesmie sa pri nich používať statický prístup, a preto sa musia pravidelne prispôsobovať tak, aby odrážali inovatívne spôsoby využitia, napríklad v stavebníctve, textíliách, biochemikáliách, zdravotníctve a materiáloch pre batérie; zdôrazňuje, že drevné zdroje sa musia využívať čo najefektívnejšie, pričom hospodárske a operačné rozhodnutia musia zohľadňovať vnútroštátne špecifiká, a zdôrazňuje, že dobre fungujúci a nenarušený trh môže stimulovať efektívne a udržateľné využívanie drevných zdrojov v spojení s primeranými opatreniami na zabezpečenie ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že nato, aby výrobky na báze dreva optimálne prispievali k zmierňovaniu zmeny klímy a obehovému hospodárstvu, je potrebné, aby sa využívali čo najefektívnejším a najudržateľnejším spôsobom; domnieva sa, odstraňovanie dreva sa musí obmedziť limitmi udržateľnosti a že zásady kaskádového využívania (33

| 20. | zdôrazňuje význam spoľahlivých a udržateľných dodávok dreva, výrobkov z dreva a lesnej biomasy pre dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti udržateľnosti vrátane cieľa uhlíkovej neutrality do roku 2050 a cieľa zeleného rastu a pracovných miest, ktorý bol vytýčený v Zelenej dohode; konštatuje, že sa očakáva ďalší nárast dopytu (34) a že v záujme uspokojenia tohto dopytu by sa malo podporovať využívanie miestne a udržateľne vyprodukovaného dreva; domnieva sa, že veľká časť odvetvia lesného hospodárstva EÚ poskytuje suroviny pochádzajúce z vysoko udržateľných zdrojov; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila účinky úniku a náhrady fosílnych palív a neobnoviteľných materiálov a tiež účinky na konkurencieschopnosť odvetvia lesného hospodárstva a drevospracujúceho priemyslu a aby monitorovala všetky účinky na dostupnosť dreva po vykonaní opatrení v rámci stratégie; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje význam spoľahlivých a udržateľných dodávok dreva, výrobkov z dreva a lesnej biomasy pre dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti udržateľnosti vrátane cieľa uhlíkovej neutrality do roku 2050 a cieľa zeleného rastu a pracovných miest, ktorý bol vytýčený v Zelenej dohode; konštatuje, že sa očakáva ďalší nárast dopytu (34

| 21. | poukazuje na to, že rastúci dopyt po dreve ako surovine, najmä dreve ako zdroji energie, prináša veľké výzvy v súvislosti s politickými krízami, ako je vojna na Ukrajine, a vyžaduje si trvalé monitorovanie domácich lesných zdrojov v záujme vyhodnotenia prípadného nedostatku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili závislosť od dovozu dreva z Ruska vzhľadom na legitímne sankcie po invázii Ruska na Ukrajinu a aby v prípade potreby vypracovali stratégie na zmiernenie narušení, pričom sa musí zabezpečiť, aby na úrovni EÚ nedochádzalo k premene poľnohospodárskej pôdy vhodnej na produkciu potravín; zdôrazňuje kľúčový význam bezpečnosti dodávok a výroby vlastných surovín v EÚ v širšom kontexte cieľov Zelenej dohody; zdôrazňuje, že za určitých okolností môže zanedbávanie lesov viesť k strate zamestnanosti vo vidieckych oblastiach a k zvýšenej závislosti od dovozu lesníckych výrobkov z tých častí sveta, kde je obhospodarovanie lesov menej udržateľné; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že rastúci dopyt po dreve ako surovine, najmä dreve ako zdroji energie, prináša veľké výzvy v súvislosti s politickými krízami, ako je vojna na Ukrajine, a vyžaduje si trvalé monitorovanie domácich lesných zdrojov v záujme vyhodnotenia prípadného nedostatku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili závislosť od dovozu dreva z Ruska vzhľadom na legitímne sankcie po invázii Ruska na Ukrajinu a aby v prípade potreby vypracovali stratégie na zmiernenie narušení, pričom sa musí zabezpečiť, aby na úrovni EÚ nedochádzalo k premene poľnohospodárskej pôdy vhodnej na produkciu potravín; zdôrazňuje kľúčový význam bezpečnosti dodávok a výroby vlastných surovín v EÚ v širšom kontexte cieľov Zelenej dohody; zdôrazňuje, že za určitých okolností môže zanedbávanie lesov viesť k strate zamestnanosti vo vidieckych oblastiach a k zvýšenej závislosti od dovozu lesníckych výrobkov z tých častí sveta, kde je obhospodarovanie lesov menej udržateľné;

| 22. | pripomína, že v odvetví lesného hospodárstva pracuje 2,1 milióna ľudí, pričom rozšírený hodnotový reťazec lesného hospodárstva podporuje 4 milióny pracovných miest v ekologickom hospodárstve, do čoho sa nezapočítavajú maloobchodné činnosti a činnosti nesúvisiace s drevom, ako sú voľnočasové aktivity súvisiace s lesmi a vedecké práce o lesoch; konštatuje, že zamestnanosť v odvetví lesného hospodárstva klesla v rokoch 2000 až 2015 o 33 % najmä v dôsledku zvyšujúcej sa mechanizácie v čase, keď sa ťažba dreva zvyšovala; zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú lesy zohrávajú pri vytváraní zelených pracovných miest vo vidieckych a v horských oblastiach; konštatuje, že nedrevné lesné výrobky, ako sú rôzne prírodné potraviny, lieky a riešenia pre základné materiály, zohrávajú dôležitú úlohu ako zdroj príjmov s odhadovanou hodnotou približne 4 miliardy EUR v roku 2015 (35) a sú hlboko zakorenené v regionálnych tradíciách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili hospodárske dôsledky prístupu, ktorý je bližšie k prírode, a to aj na priame a nepriame pracovné miesta; |
| --- | --- |

22.

pripomína, že v odvetví lesného hospodárstva pracuje 2,1 milióna ľudí, pričom rozšírený hodnotový reťazec lesného hospodárstva podporuje 4 milióny pracovných miest v ekologickom hospodárstve, do čoho sa nezapočítavajú maloobchodné činnosti a činnosti nesúvisiace s drevom, ako sú voľnočasové aktivity súvisiace s lesmi a vedecké práce o lesoch; konštatuje, že zamestnanosť v odvetví lesného hospodárstva klesla v rokoch 2000 až 2015 o 33 % najmä v dôsledku zvyšujúcej sa mechanizácie v čase, keď sa ťažba dreva zvyšovala; zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú lesy zohrávajú pri vytváraní zelených pracovných miest vo vidieckych a v horských oblastiach; konštatuje, že nedrevné lesné výrobky, ako sú rôzne prírodné potraviny, lieky a riešenia pre základné materiály, zohrávajú dôležitú úlohu ako zdroj príjmov s odhadovanou hodnotou približne 4 miliardy EUR v roku 2015 (35

| 23. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby monitorovali a posúdili vplyv zmeny rovnováhy funkcií lesa na celkovú situáciu v oblasti zamestnanosti a ziskovosť miestneho drevárskeho odvetvia, najmä vo vidieckych a v horských oblastiach, ako aj v nadväzujúcich častiach drevospracujúceho priemyslu, a zdôrazňuje potrebu zachovať alebo zvýšiť atraktívnosť zamestnanosti v tomto odvetví, ako aj bezpečnosť na pracovisku pri zvažovaní zmien v postupoch riadenia; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby monitorovali a posúdili vplyv zmeny rovnováhy funkcií lesa na celkovú situáciu v oblasti zamestnanosti a ziskovosť miestneho drevárskeho odvetvia, najmä vo vidieckych a v horských oblastiach, ako aj v nadväzujúcich častiach drevospracujúceho priemyslu, a zdôrazňuje potrebu zachovať alebo zvýšiť atraktívnosť zamestnanosti v tomto odvetví, ako aj bezpečnosť na pracovisku pri zvažovaní zmien v postupoch riadenia;

| 24. | uznáva, že existuje niekoľko súvisiacich prínosov spojených so zalesňovaním a opätovným zalesňovaním, ako je filtrácia vody, zvýšená dostupnosť vody, zmiernenie sucha, kontrola povodní, zabránenie sedimentácii, vytváranie biotopov voľne žijúcich živočíchov, zvýšenie pôdnej fauny, zvýšená úrodnosť pôdy a filtrácia vzduchu; víta plán zalesňovania a opätovného zalesňovania, v ktorom sa stanovuje výsadba najmenej troch miliárd stromov v EÚ do roku 2030; zdôrazňuje, že takéto iniciatívy by sa mali vykonávať v súlade s jasnými ekologickými zásadami a mali by byť plne zlučiteľné s cieľom v oblasti biodiverzity s prioritným zameraním na obnovu lesných ekosystémov; pripomína, že výsadba stromov závisí od podpory miestnych zainteresovaných strán a regionálneho plánovania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť vysádzaniu vhodných stromov v oblastiach s znehodnotenou pôdou a v oblastiach postihnutých dezertifikáciou, a opätovne zdôrazňuje význam ochrany pralesov a pralesovitých porastov; poukazuje na to, že rozšírenie zalesnenej plochy môže účinne prispieť k boju proti zmene klímy a k prirodzenej obnove degradovaných lesných systémov, čo v strednodobom a dlhodobom horizonte povedie k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju a vytváraniu nových pracovných miest; vyzýva Komisiu, aby do svojich zásad doplnkovosti zahrnula stromy vysadené v rámci ekologických schém novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) a environmentálnych, klimatických a iných záväzkov v oblasti riadenia, ako aj stromy vysadené v rámci plánov obnovy a odolnosti, keďže nová SPP aj nástroj obnovy a odolnosti sa budú realizovať po prijatí stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; zdôrazňuje, že keďže pôda je obmedzeným zdrojom, mala by sa uprednostňovať výsadba stromov v existujúcich lesoch pred premenou úrodnej poľnohospodárskej pôdy, najmä vzhľadom na nové geopolitické podmienky, ako aj pred premenou pasienkov a prirodzených trávnych porastov, pretože to nevedie k významným zmenám organického uhlíka v pôde (36); upozorňuje na možnosť rozvoja mestských lesov v tejto oblasti; pripomína však, že zalesňovanie a opätovné zalesňovanie môže zahŕňať aj kompromisy pre biodiverzitu, napr. na biologicky rozmanitých trávnych porastoch; |
| --- | --- |

24.

uznáva, že existuje niekoľko súvisiacich prínosov spojených so zalesňovaním a opätovným zalesňovaním, ako je filtrácia vody, zvýšená dostupnosť vody, zmiernenie sucha, kontrola povodní, zabránenie sedimentácii, vytváranie biotopov voľne žijúcich živočíchov, zvýšenie pôdnej fauny, zvýšená úrodnosť pôdy a filtrácia vzduchu; víta plán zalesňovania a opätovného zalesňovania, v ktorom sa stanovuje výsadba najmenej troch miliárd stromov v EÚ do roku 2030; zdôrazňuje, že takéto iniciatívy by sa mali vykonávať v súlade s jasnými ekologickými zásadami a mali by byť plne zlučiteľné s cieľom v oblasti biodiverzity s prioritným zameraním na obnovu lesných ekosystémov; pripomína, že výsadba stromov závisí od podpory miestnych zainteresovaných strán a regionálneho plánovania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť vysádzaniu vhodných stromov v oblastiach s znehodnotenou pôdou a v oblastiach postihnutých dezertifikáciou, a opätovne zdôrazňuje význam ochrany pralesov a pralesovitých porastov; poukazuje na to, že rozšírenie zalesnenej plochy môže účinne prispieť k boju proti zmene klímy a k prirodzenej obnove degradovaných lesných systémov, čo v strednodobom a dlhodobom horizonte povedie k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju a vytváraniu nových pracovných miest; vyzýva Komisiu, aby do svojich zásad doplnkovosti zahrnula stromy vysadené v rámci ekologických schém novej spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) a environmentálnych, klimatických a iných záväzkov v oblasti riadenia, ako aj stromy vysadené v rámci plánov obnovy a odolnosti, keďže nová SPP aj nástroj obnovy a odolnosti sa budú realizovať po prijatí stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; zdôrazňuje, že keďže pôda je obmedzeným zdrojom, mala by sa uprednostňovať výsadba stromov v existujúcich lesoch pred premenou úrodnej poľnohospodárskej pôdy, najmä vzhľadom na nové geopolitické podmienky, ako aj pred premenou pasienkov a prirodzených trávnych porastov, pretože to nevedie k významným zmenám organického uhlíka v pôde (36

Ochrana, obnova, zalesňovanie, opätovné zalesňovanie a udržateľné hospodárenie

Ochrana, obnova, zalesňovanie, opätovné zalesňovanie a udržateľné hospodárenie

| 25. | uznáva všestrannú úlohu lesov a význam zdravých a ekologicky odolných lesných ekosystémov, ktoré spoločnosti poskytujú množstvo služieb, ako je zachovanie biodiverzity a poskytovanie obnoviteľných surovín, čo pomáha vytvárať pracovné miesta a podporovať hospodársky rast vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje, že politiky posilňujúce ochranu a obnovu biodiverzity napomôžu boj proti zmene klímy; požaduje udržateľné obhospodarovanie lesov pri plnení cieľov v oblasti klímy, keďže je kľúčom k obmedzeniu odlesňovania a degradácie lesov, a trvá na tom, že ochrana biodiverzity a ochrana a zachovanie biotopov by mali byť zahrnuté do udržateľného obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

25.

uznáva všestrannú úlohu lesov a význam zdravých a ekologicky odolných lesných ekosystémov, ktoré spoločnosti poskytujú množstvo služieb, ako je zachovanie biodiverzity a poskytovanie obnoviteľných surovín, čo pomáha vytvárať pracovné miesta a podporovať hospodársky rast vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje, že politiky posilňujúce ochranu a obnovu biodiverzity napomôžu boj proti zmene klímy; požaduje udržateľné obhospodarovanie lesov pri plnení cieľov v oblasti klímy, keďže je kľúčom k obmedzeniu odlesňovania a degradácie lesov, a trvá na tom, že ochrana biodiverzity a ochrana a zachovanie biotopov by mali byť zahrnuté do udržateľného obhospodarovania lesov;

| 26. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ podporovala zachovanie, ochranu a obnovu lesných ekosystémov s prihliadnutím na pripravovaný právny predpis EÚ o obnove prírody a zlepšila ich odolnosť a zároveň podporovala rozvoj hospodársky životaschopného a dynamického odvetvia lesného hospodárstva a miestnych komunít; požaduje dlhodobú víziu ochrany a obnovy európskych lesov; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ podporovala zachovanie, ochranu a obnovu lesných ekosystémov s prihliadnutím na pripravovaný právny predpis EÚ o obnove prírody a zlepšila ich odolnosť a zároveň podporovala rozvoj hospodársky životaschopného a dynamického odvetvia lesného hospodárstva a miestnych komunít; požaduje dlhodobú víziu ochrany a obnovy európskych lesov;

| 27. | berie na vedomie oznámenie Komisie o vypracovaní ďalších ukazovateľov a prahových hodnôt pre udržateľné obhospodarovanie lesov, ktorých uplatňovanie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni zostane pre členské štáty dobrovoľné; domnieva sa, že tieto ukazovatele a prahové hodnoty by mali zlepšiť pochopenie toho, či sa les spravuje udržateľným spôsobom na úrovni lesných porastov alebo aspoň na úrovni krajiny, a určiť, ktoré úsilie o obnovu bolo úspešné; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ukazovatele a prahové hodnoty založené na dôkazoch s cieľom doplniť rámec udržateľného obhospodarovania lesov, najmä pokiaľ ide o vypracovanie jasných kritérií týkajúcich sa zdravia ekosystémov, biodiverzity a zmeny klímy, aby sa stali účinným nástrojom na zlepšenie udržateľnosti lesov EÚ a zabezpečenie toho, aby obhospodarovanie lesov prispievalo k plneniu cieľov EÚ v oblasti klímy a biodiverzity; považuje tieto dodatočné ukazovatele a prahové hodnoty za kľúčové nástroje na ochranu a obnovu biodiverzity a na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v odvetví lesného hospodárstva; zdôrazňuje skutočnosť, že vymedzenie trvalo udržateľného obhospodarovania lesov bolo schválené ako súčasť celoeurópskeho procesu Forest Europe a bolo začlenené do vnútroštátnych právnych predpisov a dobrovoľných systémov v členských štátoch, ako sú osvedčenia o lesoch; zdôrazňuje preto, že je potrebné zabezpečiť súlad medzi prácou Komisie a činnosťou Forest Europe a FAO a zabrániť akémukoľvek zdvojeniu úsilia alebo neprimeranému zvýšeniu administratívnej záťaže, ako aj spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi, verejnými a súkromnými správcami lesov a vlastníkmi lesov a inými príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť, aby ukazovatele a rozsahy hodnôt boli vhodné na uplatňovanie na miestnej a regionálnej úrovni za osobitných biogeografických podmienok; poukazuje na to, že grémium Forest Europe začalo pracovať na prehodnotení vymedzenia udržateľného obhospodarovania lesov a jeho nástrojov; vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí o riadne vykonávanie vnútroštátnych stratégií a právnych predpisov týkajúcich sa udržateľného obhospodarovania lesov a aby ich prispôsobili svojim vnútroštátnym, regionálnym a miestnym podmienkam; vyzýva členské štáty, aby primerane transponovali a vykonávali právne predpisy EÚ a záväzné ciele týkajúce sa lesov, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili vykonávanie a presadzovanie smernice o vtákoch a smernice o biotopoch vrátane sústavy Natura 2000; |
| --- | --- |

27.

berie na vedomie oznámenie Komisie o vypracovaní ďalších ukazovateľov a prahových hodnôt pre udržateľné obhospodarovanie lesov, ktorých uplatňovanie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni zostane pre členské štáty dobrovoľné; domnieva sa, že tieto ukazovatele a prahové hodnoty by mali zlepšiť pochopenie toho, či sa les spravuje udržateľným spôsobom na úrovni lesných porastov alebo aspoň na úrovni krajiny, a určiť, ktoré úsilie o obnovu bolo úspešné; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ukazovatele a prahové hodnoty založené na dôkazoch s cieľom doplniť rámec udržateľného obhospodarovania lesov, najmä pokiaľ ide o vypracovanie jasných kritérií týkajúcich sa zdravia ekosystémov, biodiverzity a zmeny klímy, aby sa stali účinným nástrojom na zlepšenie udržateľnosti lesov EÚ a zabezpečenie toho, aby obhospodarovanie lesov prispievalo k plneniu cieľov EÚ v oblasti klímy a biodiverzity; považuje tieto dodatočné ukazovatele a prahové hodnoty za kľúčové nástroje na ochranu a obnovu biodiverzity a na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v odvetví lesného hospodárstva; zdôrazňuje skutočnosť, že vymedzenie trvalo udržateľného obhospodarovania lesov bolo schválené ako súčasť celoeurópskeho procesu Forest Europe a bolo začlenené do vnútroštátnych právnych predpisov a dobrovoľných systémov v členských štátoch, ako sú osvedčenia o lesoch; zdôrazňuje preto, že je potrebné zabezpečiť súlad medzi prácou Komisie a činnosťou Forest Europe a FAO a zabrániť akémukoľvek zdvojeniu úsilia alebo neprimeranému zvýšeniu administratívnej záťaže, ako aj spolupracovať s príslušnými vnútroštátnymi a regionálnymi orgánmi, verejnými a súkromnými správcami lesov a vlastníkmi lesov a inými príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom zabezpečiť, aby ukazovatele a rozsahy hodnôt boli vhodné na uplatňovanie na miestnej a regionálnej úrovni za osobitných biogeografických podmienok; poukazuje na to, že grémium Forest Europe začalo pracovať na prehodnotení vymedzenia udržateľného obhospodarovania lesov a jeho nástrojov; vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí o riadne vykonávanie vnútroštátnych stratégií a právnych predpisov týkajúcich sa udržateľného obhospodarovania lesov a aby ich prispôsobili svojim vnútroštátnym, regionálnym a miestnym podmienkam; vyzýva členské štáty, aby primerane transponovali a vykonávali právne predpisy EÚ a záväzné ciele týkajúce sa lesov, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili vykonávanie a presadzovanie smernice o vtákoch a smernice o biotopoch vrátane sústavy Natura 2000;

| 28. | zdôrazňuje, že tlak na lesy spôsobený škodcami, chorobami a parazitmi, prírodnými katastrofami, zmenenou vodnou bilanciou, zvýšenými priemernými teplotami a inými rušivými faktormi sa v dôsledku zmeny klímy stále zvyšuje a že posilnenie adaptácie a odolnosti lesných ekosystémov prostredníctvom udržateľného, aktívneho riadenia je naliehavou záležitosťou; berie na vedomie hospodársky vplyv týchto narušení na celé odvetvie lesného hospodárstva; konštatuje, že väčšie zavádzanie udržateľných inovačných technológií a postupov riadenia v oblasti obnovy, zalesňovania a opätovného zalesňovania môže pomôcť posilniť odolnosť a pozdvihnúť biodiverzitu; vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala a šírila medzi členskými štátmi poznatky o tom, ako prispôsobiť lesy súčasnej a očakávanej zmene klímy v súlade s novou adaptačnou stratégiou EÚ a stratégiou biodiverzity; konštatuje, že udržateľné obhospodarovanie lesov ako dynamická koncepcia pozostáva zo širokej škály opatrení a adaptačných postupov, z ktorých mnohé môžu zohrávať kľúčovú úlohu v potenciáli lesov zmierňovať zmeny klímy, a ponúka opatrenia okrem iného na zavádzanie lepšie prispôsobených európskych druhov a zlepšených proveniencií, posilňovanie príspevku lesov ku kolobehu vody, vykonávanie ťažby na obmedzenie škodcov, patogénov a inváznych druhov, prevenciu lesných požiarov a zachovanie ochranných funkcií, a zároveň podporuje multifunkčnú úlohu lesov; zdôrazňuje, že pestovanie väčších, odolných a rozmanitých lesov si vyžaduje aj prístup ku genetickým zdrojom; zdôrazňuje význam podpory národných genofondov semenáčikov s cieľom poskytnúť miestnym a regionálnym iniciatívam v oblasti zalesňovania a opätovného zalesňovania dostatočný počet pôvodných druhov stromov; poukazuje na dôležitú úlohu prirodzenej obnovy pre budúcnosť lesov, pretože môže podporiť nenarušený rozvoj koreňov, lepšiu životaschopnosť a stabilitu stromov a nižšie náklady na výsadbu, pričom poznamenáva, že prirodzená obnova nie je vždy možná vzhľadom na špecifické lesné podmienky; zdôrazňuje, že rozdielne lesy a klimatické podmienky v EÚ si vyžadujú diferencované postupy udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom by mali vychádzať zo silného spoločného základu; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že tlak na lesy spôsobený škodcami, chorobami a parazitmi, prírodnými katastrofami, zmenenou vodnou bilanciou, zvýšenými priemernými teplotami a inými rušivými faktormi sa v dôsledku zmeny klímy stále zvyšuje a že posilnenie adaptácie a odolnosti lesných ekosystémov prostredníctvom udržateľného, aktívneho riadenia je naliehavou záležitosťou; berie na vedomie hospodársky vplyv týchto narušení na celé odvetvie lesného hospodárstva; konštatuje, že väčšie zavádzanie udržateľných inovačných technológií a postupov riadenia v oblasti obnovy, zalesňovania a opätovného zalesňovania môže pomôcť posilniť odolnosť a pozdvihnúť biodiverzitu; vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala a šírila medzi členskými štátmi poznatky o tom, ako prispôsobiť lesy súčasnej a očakávanej zmene klímy v súlade s novou adaptačnou stratégiou EÚ a stratégiou biodiverzity; konštatuje, že udržateľné obhospodarovanie lesov ako dynamická koncepcia pozostáva zo širokej škály opatrení a adaptačných postupov, z ktorých mnohé môžu zohrávať kľúčovú úlohu v potenciáli lesov zmierňovať zmeny klímy, a ponúka opatrenia okrem iného na zavádzanie lepšie prispôsobených európskych druhov a zlepšených proveniencií, posilňovanie príspevku lesov ku kolobehu vody, vykonávanie ťažby na obmedzenie škodcov, patogénov a inváznych druhov, prevenciu lesných požiarov a zachovanie ochranných funkcií, a zároveň podporuje multifunkčnú úlohu lesov; zdôrazňuje, že pestovanie väčších, odolných a rozmanitých lesov si vyžaduje aj prístup ku genetickým zdrojom; zdôrazňuje význam podpory národných genofondov semenáčikov s cieľom poskytnúť miestnym a regionálnym iniciatívam v oblasti zalesňovania a opätovného zalesňovania dostatočný počet pôvodných druhov stromov; poukazuje na dôležitú úlohu prirodzenej obnovy pre budúcnosť lesov, pretože môže podporiť nenarušený rozvoj koreňov, lepšiu životaschopnosť a stabilitu stromov a nižšie náklady na výsadbu, pričom poznamenáva, že prirodzená obnova nie je vždy možná vzhľadom na špecifické lesné podmienky; zdôrazňuje, že rozdielne lesy a klimatické podmienky v EÚ si vyžadujú diferencované postupy udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, pričom by mali vychádzať zo silného spoločného základu;

| 29. | s veľkým znepokojením konštatuje, že rozsiahle a intenzívnejšie prírodné požiare sú čoraz väčšou výzvou v celej Európskej únii, a najmä že obdobie požiarov v EÚ v roku 2021 bolo bezprecedentné, keďže požiare zničili približne 0,5 milióna ha, najmä v európskych regiónoch, ktoré čelia najvyššiemu nárastu priemernej teploty, ako je Stredozemie; zdôrazňuje, že intenzita a frekvencia „megapožiarov“ sa celosvetovo zvyšuje; pripomína, že rozmanitá krajina s rôznorodými lesmi predstavuje väčšiu ochranu alebo prirodzenú bariéru proti rozsiahlym a nekontrolovateľným lesným požiarom; zdôrazňuje, že obnova rozmanitých lesov by pomohla pri predchádzaní požiarom a obmedzení ich šírenia; zdôrazňuje potrebu väčšieho množstva zdrojov a rozvoja vedeckého riadenia požiarov a podpory budovania kapacít prostredníctvom poradenských služieb s cieľom riešiť účinky zmeny klímy v lesoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby lepšie podporovali a využívali integrovanú koncepciu požiarneho manažmentu, a konštatuje, že si to môže vyžadovať lepšiu regulačnú kapacitu v členských štátoch, posilnenie verejných služieb a cielenú podporu a intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti prevencie katastrof, pripravenosti a reakcie na ne; zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja a plného využívania mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany v súvislosti s lesnými požiarmi a inými prírodnými katastrofami; vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala a šírila medzi členskými štátmi poznatky o tom, ako prispôsobiť lesy súčasnej a očakávanej zmene klímy v súlade s novou adaptačnou stratégiou EÚ; vyzýva Komisiu, aby na základe zlepšených produktov programu Copernicus, umelej inteligencie a iných údajov diaľkového prieskumu vypracovala posúdenia a mapy rizika lesných požiarov s cieľom podporiť preventívne opatrenia; |
| --- | --- |

29.

s veľkým znepokojením konštatuje, že rozsiahle a intenzívnejšie prírodné požiare sú čoraz väčšou výzvou v celej Európskej únii, a najmä že obdobie požiarov v EÚ v roku 2021 bolo bezprecedentné, keďže požiare zničili približne 0,5 milióna ha, najmä v európskych regiónoch, ktoré čelia najvyššiemu nárastu priemernej teploty, ako je Stredozemie; zdôrazňuje, že intenzita a frekvencia „megapožiarov“ sa celosvetovo zvyšuje; pripomína, že rozmanitá krajina s rôznorodými lesmi predstavuje väčšiu ochranu alebo prirodzenú bariéru proti rozsiahlym a nekontrolovateľným lesným požiarom; zdôrazňuje, že obnova rozmanitých lesov by pomohla pri predchádzaní požiarom a obmedzení ich šírenia; zdôrazňuje potrebu väčšieho množstva zdrojov a rozvoja vedeckého riadenia požiarov a podpory budovania kapacít prostredníctvom poradenských služieb s cieľom riešiť účinky zmeny klímy v lesoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby lepšie podporovali a využívali integrovanú koncepciu požiarneho manažmentu, a konštatuje, že si to môže vyžadovať lepšiu regulačnú kapacitu v členských štátoch, posilnenie verejných služieb a cielenú podporu a intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti prevencie katastrof, pripravenosti a reakcie na ne; zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja a plného využívania mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany v súvislosti s lesnými požiarmi a inými prírodnými katastrofami; vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala a šírila medzi členskými štátmi poznatky o tom, ako prispôsobiť lesy súčasnej a očakávanej zmene klímy v súlade s novou adaptačnou stratégiou EÚ; vyzýva Komisiu, aby na základe zlepšených produktov programu Copernicus, umelej inteligencie a iných údajov diaľkového prieskumu vypracovala posúdenia a mapy rizika lesných požiarov s cieľom podporiť preventívne opatrenia;

| 30. | zdôrazňuje, že rôzne úrovne ochrany sú súčasťou súboru nástrojov udržateľného obhospodarovania lesov; zdôrazňuje, že v mnohých prípadoch si dokonca aj ochrana lesov stále vyžaduje určité formy intervencie, napríklad na riešenie prírodných nebezpečenstiev alebo potreby adaptácie; konštatuje, že rôznoveké, viacdruhové lesy s trvalým pokrytím sú odolnejšie voči vplyvom klímy, ako sú požiare, suchá a nesezónne poveternostné javy, a to aj v rámci udržateľného obhospodarovania lesov, a ako také sú dôležitou investíciou do budúcnosti; trvá na tom, že monokultúry, ktoré sú menej odolné voči škodcom a chorobám, ako aj voči suchám, vetru, búrkam a požiarom, by sa z finančných prostriedkov EÚ nemali podporovať; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že rôzne úrovne ochrany sú súčasťou súboru nástrojov udržateľného obhospodarovania lesov; zdôrazňuje, že v mnohých prípadoch si dokonca aj ochrana lesov stále vyžaduje určité formy intervencie, napríklad na riešenie prírodných nebezpečenstiev alebo potreby adaptácie; konštatuje, že rôznoveké, viacdruhové lesy s trvalým pokrytím sú odolnejšie voči vplyvom klímy, ako sú požiare, suchá a nesezónne poveternostné javy, a to aj v rámci udržateľného obhospodarovania lesov, a ako také sú dôležitou investíciou do budúcnosti; trvá na tom, že monokultúry, ktoré sú menej odolné voči škodcom a chorobám, ako aj voči suchám, vetru, búrkam a požiarom, by sa z finančných prostriedkov EÚ nemali podporovať;

| 31. | uznáva, že nie všetky postupy obhospodarovania prispievajú k sekvestrácii uhlíka v lesoch, ale zdôrazňuje, že postupy a odborníci sa môžu prispôsobiť a modernizovať, aby čo najlepšie vyvážili kompromisy, optimalizovali svoj prístup k dosahovaniu viacerých cieľov a vytvárali synergie s cieľmi zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu a s viacerými ďalšími funkciami lesa; v tejto súvislosti poukazuje na to, že treba vziať do úvahy kompromisy a synergie medzi dopytom po dreve a očakávaniami v súvislosti s tým, že lesy majú slúžiť ako miesta záchytu uhlíka a biotopy pre flóru a faunu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a jej útvary, aby strategicky pracovali na zabezpečení súdržnosti všetkých činností súvisiacich s lesným hospodárstvom a na posilnení udržateľného obhospodarovania lesov pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že určité postupy obhospodarovania, najmä dobrovoľné vyňatie pôdy z produkcie, môžu pomôcť obnoviť lesy a mať pozitívny vplyv na sekvestráciu uhlíka, biodiverzitu a ekologický stav; konštatuje, že lesy môžu mať veľmi rôznorodú úroveň biodiverzity a sekvestrácie a kapacity ukladania uhlíka v závislosti od obhospodarovania, používaných strojov, intenzity a frekvencie výrubu, stavu pôdy, intenzity parazitov a chorôb, veku lesných porastov atď.; poukazuje na to, že niektoré lesy v súčasnosti uvoľňujú viac uhlíka, ako ho absorbujú; konštatuje, že lesy by sa nemali považovať výlučne za miesta záchytu CO2 a za riešenie nedostatočného zníženia emisií z iných odvetví; |
| --- | --- |

31.

uznáva, že nie všetky postupy obhospodarovania prispievajú k sekvestrácii uhlíka v lesoch, ale zdôrazňuje, že postupy a odborníci sa môžu prispôsobiť a modernizovať, aby čo najlepšie vyvážili kompromisy, optimalizovali svoj prístup k dosahovaniu viacerých cieľov a vytvárali synergie s cieľmi zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu a s viacerými ďalšími funkciami lesa; v tejto súvislosti poukazuje na to, že treba vziať do úvahy kompromisy a synergie medzi dopytom po dreve a očakávaniami v súvislosti s tým, že lesy majú slúžiť ako miesta záchytu uhlíka a biotopy pre flóru a faunu; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a jej útvary, aby strategicky pracovali na zabezpečení súdržnosti všetkých činností súvisiacich s lesným hospodárstvom a na posilnení udržateľného obhospodarovania lesov pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že určité postupy obhospodarovania, najmä dobrovoľné vyňatie pôdy z produkcie, môžu pomôcť obnoviť lesy a mať pozitívny vplyv na sekvestráciu uhlíka, biodiverzitu a ekologický stav; konštatuje, že lesy môžu mať veľmi rôznorodú úroveň biodiverzity a sekvestrácie a kapacity ukladania uhlíka v závislosti od obhospodarovania, používaných strojov, intenzity a frekvencie výrubu, stavu pôdy, intenzity parazitov a chorôb, veku lesných porastov atď.; poukazuje na to, že niektoré lesy v súčasnosti uvoľňujú viac uhlíka, ako ho absorbujú; konštatuje, že lesy by sa nemali považovať výlučne za miesta záchytu CO2

| 32. | víta prebiehajúcu spoluprácu Komisie a členských štátov na dobrovoľných usmerneniach pracovnej skupiny pre lesy a prírodu k prírode blízkemu lesnému hospodárstvu; domnieva sa, že v záujme zabezpečenia pridanej hodnoty by usmernenia k tejto koncepcii mali plne rešpektovať zásadu subsidiarity a zahŕňať širokú škálu vedecky overených udržateľných nástrojov a postupov obhospodarovania lesov zameraných na výsledky, ktoré budú predovšetkým zohľadňovať potreby na miestnej a regionálnej úrovni, s cieľom poskytnúť vlastníkom a správcom lesov nástroje a príslušné finančné stimuly na zlepšenie prepojení a spolupráce pri lepšom začlenení ochrany biodiverzity do zlepšených postupov obhospodarovania, ktorých cieľom je zároveň poskytovanie ďalších ekosystémových služieb a produktov, ako to preukázala sieť Integrate; zdôrazňuje, že lesy v Únii majú veľmi odlišné charakteristiky, a preto sú tu veľmi potrebné rôzne prístupy z hľadiska politiky a obhospodarovania, ktoré vychádzajú z pevného spoločného základu; |
| --- | --- |

32.

víta prebiehajúcu spoluprácu Komisie a členských štátov na dobrovoľných usmerneniach pracovnej skupiny pre lesy a prírodu k prírode blízkemu lesnému hospodárstvu; domnieva sa, že v záujme zabezpečenia pridanej hodnoty by usmernenia k tejto koncepcii mali plne rešpektovať zásadu subsidiarity a zahŕňať širokú škálu vedecky overených udržateľných nástrojov a postupov obhospodarovania lesov zameraných na výsledky, ktoré budú predovšetkým zohľadňovať potreby na miestnej a regionálnej úrovni, s cieľom poskytnúť vlastníkom a správcom lesov nástroje a príslušné finančné stimuly na zlepšenie prepojení a spolupráce pri lepšom začlenení ochrany biodiverzity do zlepšených postupov obhospodarovania, ktorých cieľom je zároveň poskytovanie ďalších ekosystémových služieb a produktov, ako to preukázala sieť Integrate; zdôrazňuje, že lesy v Únii majú veľmi odlišné charakteristiky, a preto sú tu veľmi potrebné rôzne prístupy z hľadiska politiky a obhospodarovania, ktoré vychádzajú z pevného spoločného základu;

| 33. | zdôrazňuje význam pralesov a pralesovitých porastov, ktoré obsahujú bohatú biodiverzitu a poskytujú širokú škálu mikrobiotopov nevyhnutných na udržanie vysokej úrovne biodiverzity, a ich kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity, sekvestrácii a ukladaní uhlíka a zásobovaní sladkou vodou; opakuje svoju výzvu na prísnu ochranu všetkých zostávajúcich pralesov a pralesovitých porastov v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; trvá na tom, že ochrana sa musí poskytovať aj ochranným pásmam susediacim s pralesmi a pralesovitými porastmi s cieľom podporiť rozvoj atribútov pralesovitých porastov; zdôrazňuje, že rozšírením primeranej ochrany na ochranné pásma sa zlepší prepojenosť biotopov s vysokou ekologickou hodnotou, čo významne prispeje k ochrane a zmierni negatívne dôsledky fragmentácie; berie na vedomie, že takmer všetky pralesy vymizli, a vyjadruje znepokojenie nad nelegálnou ťažbou dreva v niektorých členských štátoch EÚ; berie na vedomie rôzne definície pralesov a pralesovitých porastov stanovené na medzinárodnej úrovni a zdôrazňuje, že predtým, ako sa vyvinie akékoľvek ďalšie úsilie o ich určenie, musia sa členské štáty, vlastníci a správcovia lesov a iné zainteresované strany spoločne dohodnúť na súbore definícií pralesov a pralesovitých porastov, pričom treba vychádzať z existujúcich definícií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia v roku 2021 neprijala usmernenia týkajúce sa vymedzenia pralesov a pralesovitých porastov, ako sa uvádza v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, no víta prebiehajúcu prácu pracovnej skupiny pre lesy a prírodu na vymedzení týchto pojmov; zdôrazňuje potrebu zvážiť rozmanitý a komplexný súbor atribútov a zabezpečiť flexibilitu s cieľom zohľadniť osobitné podmienky v biogeografických regiónoch a typoch lesov a náležite rozlišovať medzi pralesovitými porastmi a staršími lesnými porastmi obhospodarovanými na dlhé obdobie; zdôrazňuje, že takéto vymedzenia pojmov sa musia urýchlene schváliť, musia byť založené na ekologických zásadách a musia zohľadňovať rozmanitosť európskych lesov, vlastníkov, tradície obhospodarovania, prírodné typy a meniace sa klimatické zóny, ako aj brániť neprimeraným požiadavkám na obhospodarovanie priľahlých lesov a zalesnených oblastí a umožňovať riadiace opatrenia v súvislosti s otázkami, ako je predchádzanie katastrofám; poukazuje na úlohu finančných stimulov pri dobrovoľnom rozvoji určitých starých lesov na pôde vyňatej z produkcie v budúcnosti; zdôrazňuje, že rozmiestnenie pralesov a pralesovitých porastov v EÚ je nerovnomerné, pričom 90 % z nich sa nachádza len v štyroch členských štátoch (37); |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje význam pralesov a pralesovitých porastov, ktoré obsahujú bohatú biodiverzitu a poskytujú širokú škálu mikrobiotopov nevyhnutných na udržanie vysokej úrovne biodiverzity, a ich kľúčovú úlohu pri ochrane biodiverzity, sekvestrácii a ukladaní uhlíka a zásobovaní sladkou vodou; opakuje svoju výzvu na prísnu ochranu všetkých zostávajúcich pralesov a pralesovitých porastov v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; trvá na tom, že ochrana sa musí poskytovať aj ochranným pásmam susediacim s pralesmi a pralesovitými porastmi s cieľom podporiť rozvoj atribútov pralesovitých porastov; zdôrazňuje, že rozšírením primeranej ochrany na ochranné pásma sa zlepší prepojenosť biotopov s vysokou ekologickou hodnotou, čo významne prispeje k ochrane a zmierni negatívne dôsledky fragmentácie; berie na vedomie, že takmer všetky pralesy vymizli, a vyjadruje znepokojenie nad nelegálnou ťažbou dreva v niektorých členských štátoch EÚ; berie na vedomie rôzne definície pralesov a pralesovitých porastov stanovené na medzinárodnej úrovni a zdôrazňuje, že predtým, ako sa vyvinie akékoľvek ďalšie úsilie o ich určenie, musia sa členské štáty, vlastníci a správcovia lesov a iné zainteresované strany spoločne dohodnúť na súbore definícií pralesov a pralesovitých porastov, pričom treba vychádzať z existujúcich definícií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia v roku 2021 neprijala usmernenia týkajúce sa vymedzenia pralesov a pralesovitých porastov, ako sa uvádza v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, no víta prebiehajúcu prácu pracovnej skupiny pre lesy a prírodu na vymedzení týchto pojmov; zdôrazňuje potrebu zvážiť rozmanitý a komplexný súbor atribútov a zabezpečiť flexibilitu s cieľom zohľadniť osobitné podmienky v biogeografických regiónoch a typoch lesov a náležite rozlišovať medzi pralesovitými porastmi a staršími lesnými porastmi obhospodarovanými na dlhé obdobie; zdôrazňuje, že takéto vymedzenia pojmov sa musia urýchlene schváliť, musia byť založené na ekologických zásadách a musia zohľadňovať rozmanitosť európskych lesov, vlastníkov, tradície obhospodarovania, prírodné typy a meniace sa klimatické zóny, ako aj brániť neprimeraným požiadavkám na obhospodarovanie priľahlých lesov a zalesnených oblastí a umožňovať riadiace opatrenia v súvislosti s otázkami, ako je predchádzanie katastrofám; poukazuje na úlohu finančných stimulov pri dobrovoľnom rozvoji určitých starých lesov na pôde vyňatej z produkcie v budúcnosti; zdôrazňuje, že rozmiestnenie pralesov a pralesovitých porastov v EÚ je nerovnomerné, pričom 90 % z nich sa nachádza len v štyroch členských štátoch (37

| 34. | víta skutočnosť, že v usmerneniach Komisie k novým chráneným oblastiam sa uznáva potreba určitých prebiehajúcich činností, napríklad kontroly populácie kopytníkov prostredníctvom lovu na ochranu širokej škály typov lesných biotopov; |
| --- | --- |

34.

víta skutočnosť, že v usmerneniach Komisie k novým chráneným oblastiam sa uznáva potreba určitých prebiehajúcich činností, napríklad kontroly populácie kopytníkov prostredníctvom lovu na ochranu širokej škály typov lesných biotopov;

| 35. | pripomína výrazný nedostatok pri mapovaní pralesov a pralesovitých porastov a zdôrazňuje naliehavú potrebu dokončiť rámec na zabezpečenie komplexného a harmonizovaného mapovania na základe jasných operačných kritérií a definícií; vyzýva Európsku komisiu, aby uznala prácu, ktorá sa doteraz vykonala pri identifikácii, mapovaní a hodnotení týchto lesov v niektorých členských štátoch, a aby podporila výmenu osvedčených postupov a výmenu poznatkov; opätovne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby harmonizovali existujúce údaje, odstránili medzery, pokiaľ ide o umiestnenie pralesov a pralesovitých porastov, vytvorili databázu všetkých potenciálnych lokalít, ktoré spĺňali kritériá pralesov a pralesovitých porastov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili transparentnú a ľahko prístupnú databázu všetkých potenciálnych lokalít, ktoré spĺňajú kritériá pralesov a pralesovitých porastov; |
| --- | --- |

35.

pripomína výrazný nedostatok pri mapovaní pralesov a pralesovitých porastov a zdôrazňuje naliehavú potrebu dokončiť rámec na zabezpečenie komplexného a harmonizovaného mapovania na základe jasných operačných kritérií a definícií; vyzýva Európsku komisiu, aby uznala prácu, ktorá sa doteraz vykonala pri identifikácii, mapovaní a hodnotení týchto lesov v niektorých členských štátoch, a aby podporila výmenu osvedčených postupov a výmenu poznatkov; opätovne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby harmonizovali existujúce údaje, odstránili medzery, pokiaľ ide o umiestnenie pralesov a pralesovitých porastov, vytvorili databázu všetkých potenciálnych lokalít, ktoré spĺňali kritériá pralesov a pralesovitých porastov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili transparentnú a ľahko prístupnú databázu všetkých potenciálnych lokalít, ktoré spĺňajú kritériá pralesov a pralesovitých porastov;

| 36. | berie na vedomie prácu Komisie na vypracovaní usmernení k zalesňovaniu a opätovnému zalesňovaniu, ktoré sú šetrné k biodiverzite; zdôrazňuje, že osobitný dôraz by sa mal klásť na tie členské štáty, ktorých lesný porast je nízky, a ak je to vhodné a nejde to na úkor cieľov v oblasti biodiverzity, na okrajovú a inú pôdu, ktorá nie je vhodná na výrobu potravín, v blízkosti mestských a prímestských oblastí a v horských oblastiach a na podporu rozvoja lesov, ktoré sú odolné, zmiešané a zdravé; zdôrazňuje, že vymedzenie zalesňovania priaznivého k biodiverzite a usmernenia k jeho vykonávaniu musia zohľadňovať rozmanitosť európskych lesov, druhov vlastníctva, tradícií obhospodarovania a typov prírody, ako aj meniace sa klimatické zóny, a musia sa stanoviť v úzkej spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami; okrem toho trvá na tom, že na účely zalesňovania by sa nemali odvodňovať žiadne neodvodnené mokrade ani rašeliniská a v prípade historicky odvodnenej pôdy by sa nemalo povoliť žiadne ďalšie alebo dodatočné odvodňovanie; okrem toho upozorňuje na osobitnú starostlivosť, ktorú je potrebné venovať zabráneniu erózii v lesoch nachádzajúcich sa v horských oblastiach; |
| --- | --- |

36.

berie na vedomie prácu Komisie na vypracovaní usmernení k zalesňovaniu a opätovnému zalesňovaniu, ktoré sú šetrné k biodiverzite; zdôrazňuje, že osobitný dôraz by sa mal klásť na tie členské štáty, ktorých lesný porast je nízky, a ak je to vhodné a nejde to na úkor cieľov v oblasti biodiverzity, na okrajovú a inú pôdu, ktorá nie je vhodná na výrobu potravín, v blízkosti mestských a prímestských oblastí a v horských oblastiach a na podporu rozvoja lesov, ktoré sú odolné, zmiešané a zdravé; zdôrazňuje, že vymedzenie zalesňovania priaznivého k biodiverzite a usmernenia k jeho vykonávaniu musia zohľadňovať rozmanitosť európskych lesov, druhov vlastníctva, tradícií obhospodarovania a typov prírody, ako aj meniace sa klimatické zóny, a musia sa stanoviť v úzkej spolupráci s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami; okrem toho trvá na tom, že na účely zalesňovania by sa nemali odvodňovať žiadne neodvodnené mokrade ani rašeliniská a v prípade historicky odvodnenej pôdy by sa nemalo povoliť žiadne ďalšie alebo dodatočné odvodňovanie; okrem toho upozorňuje na osobitnú starostlivosť, ktorú je potrebné venovať zabráneniu erózii v lesoch nachádzajúcich sa v horských oblastiach;

Umožniť lesom a správcom lesov plniť viaceré ciele

Umožniť lesom a správcom lesov plniť viaceré ciele

| 37. | konštatuje, že SPP a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) sú hlavnými zdrojmi podpory opatrení v oblasti lesného hospodárstva a predstavujú 90 % celkového financovania lesného hospodárstva EÚ; uvádza, že Komisia v hodnotení opatrení v oblasti lesného hospodárstva z roku 2017 dospela k záveru, že podpora rozvoja vidieka pre lesy má vo všeobecnosti pozitívny účinok a môže významne prispieť k dosiahnutiu hospodárskych, environmentálnych a sociálnych prínosov (38); konštatuje, že v rokoch 2014 až 2020 členské štáty vyčerpali len 49 % dostupných finančných prostriedkov a že Komisia označila ako dôvody tohto nízkeho využívania administratívnu záťaž, nedostatočnú atraktívnosť prémií a nedostatok poradenských služieb, čo by sa malo zohľadniť pri prijímaní nových strategických plánov SPP; vyzýva členské štáty, aby odstránili administratívnu záťaž s cieľom zefektívniť využívanie EPFRV na lesohospodárske opatrenia; víta cieľ Komisie zvýšiť využívanie dostupných finančných prostriedkov a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa financovaním a dotáciami nepodporovali operácie, ktoré narúšajú vyvážené poskytovanie rôznych ekosystémových služieb; zdôrazňuje potrebu zahrnúť do strategických plánov SPP konkrétne a dostatočne atraktívne opatrenia na zabezpečenie prijatia intervencií a opatrení na posilnenie udržateľného obhospodarovania lesov a multifunkčnej úlohy lesov v EÚ, zabezpečiť, aby sa podpora poskytovala iniciatívam týkajúcim sa lesných ekosystémov, najmä s cieľom znížiť stratu biodiverzity v lesoch, podporovať výsadbu vhodných pôvodných druhov stromov, ak je to vhodné pre konkrétne životné prostredie, zlepšiť obhospodarovanie lesov a zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky využívali v súlade s príslušnými politickými cieľmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nesleduje výdavky na lesníctvo v rámci iných opatrení na rozvoj vidieka; zdôrazňuje, že podpora dobrovoľných opatrení na ochranu prírody je v súlade s vlastníckymi právami a zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

37.

konštatuje, že SPP a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) sú hlavnými zdrojmi podpory opatrení v oblasti lesného hospodárstva a predstavujú 90 % celkového financovania lesného hospodárstva EÚ; uvádza, že Komisia v hodnotení opatrení v oblasti lesného hospodárstva z roku 2017 dospela k záveru, že podpora rozvoja vidieka pre lesy má vo všeobecnosti pozitívny účinok a môže významne prispieť k dosiahnutiu hospodárskych, environmentálnych a sociálnych prínosov (38

| 38. | vyzýva Komisiu, aby našla nové spôsoby, ako zatraktívniť a ľahšie využívať kombináciu rôznych fondov a pritom zohľadniť a využiť multifunkčný charakter lesov a lesných ekosystémových služieb a aby lepšie podporovala ďalšie zdroje financovania EÚ, ako sú program LIFE, Horizont Európa, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a nástroj Európskej investičnej banky na financovanie prírodného kapitálu; vyzýva Komisiu, aby posúdila súlad rôznych nástrojov financovania v rámci rozpočtu Únie a Nástroja EÚ na obnovu vrátane národných strategických plánov SPP so záväzkami a cieľmi stanovenými v stratégii EÚ pre lesy a stratégii EÚ v oblasti biodiverzity; vyzýva Komisiu, aby v rámci pomoci na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesov považovala za oprávnené aj záväzky týkajúce sa ochrany a prísnej ochrany lesov vyplývajúce zo stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a novej stratégie EÚ v oblasti lesného hospodárstva do roku 2030; vyzýva Komisiu, aby predĺžila tieto záväzky na obdobie dlhšie ako sedem rokov, najmä v prípade prísne chránených lesných oblastí; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Komisiu, aby našla nové spôsoby, ako zatraktívniť a ľahšie využívať kombináciu rôznych fondov a pritom zohľadniť a využiť multifunkčný charakter lesov a lesných ekosystémových služieb a aby lepšie podporovala ďalšie zdroje financovania EÚ, ako sú program LIFE, Horizont Európa, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a nástroj Európskej investičnej banky na financovanie prírodného kapitálu; vyzýva Komisiu, aby posúdila súlad rôznych nástrojov financovania v rámci rozpočtu Únie a Nástroja EÚ na obnovu vrátane národných strategických plánov SPP so záväzkami a cieľmi stanovenými v stratégii EÚ pre lesy a stratégii EÚ v oblasti biodiverzity; vyzýva Komisiu, aby v rámci pomoci na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesov považovala za oprávnené aj záväzky týkajúce sa ochrany a prísnej ochrany lesov vyplývajúce zo stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a novej stratégie EÚ v oblasti lesného hospodárstva do roku 2030; vyzýva Komisiu, aby predĺžila tieto záväzky na obdobie dlhšie ako sedem rokov, najmä v prípade prísne chránených lesných oblastí;

| 39. | poukazuje na to, že odvetvie lesného hospodárstva funguje predovšetkým, a to viac než odvetvie poľnohospodárstva, ako trhovo orientované odvetvie bez výraznej závislosti od dotácií, a zároveň poznamenáva, že financovanie SPP musí zostať zamerané najmä na výrobu potravín a zaistenie potravinovej bezpečnosti v Únii; zdôrazňuje, že kladenie väčšieho dôrazu na iné ekosystémové služby by nemalo viesť k neprimeranej závislosti, a podporuje Komisiu a členské štáty v ďalšom rozvíjaní systémov trhových platieb za ekosystémové služby, napríklad za sekvestráciu uhlíka, podporu biodiverzity, ochranu pôdy, hospodárenie s vodami, zber údajov a monitorovanie; zdôrazňuje, že je dôležité uplatňovať zásadu doplnkovosti a navrhovať programy spôsobom, ktorý plne uznáva prácu priekopníkov a iných účastníkov a zároveň motivuje širokú škálu vlastníkov lesov; ďalej zdôrazňuje, že v špecifických požiadavkách programov sa musí zohľadňovať široká škála lesov a rozmanité výzvy a príležitosti s nimi spojené; konštatuje, že dostupnosť spoľahlivých údajov o ekosystémových službách je nevyhnutná pre akýkoľvek systém platieb; víta oznámenie Komisie o uhlíkovom poľnohospodárstve (39), ktorého cieľom je stimulovať obchodné modely z verejných a súkromných zdrojov prostredníctvom odmeňovania postupov riadenia za zvýšenie sekvestrácie do živej biomasy a pôdy v súlade s ekologickými zásadami; zdôrazňuje potrebu iniciatív v oblasti uhlíkového poľnohospodárstva založených na spoľahlivej vedeckej metodike vrátane možnosti neintervenčných prístupov v súlade so stratégiou v oblasti biodiverzity; v súvislosti s touto iniciatívou zdôrazňuje, že aktívne udržateľné obhospodarovanie lesov môže prispieť k zvýšeniu zásob uhlíka aj k rastu lesov; zdôrazňuje, že odstraňovanie uhlíka prostredníctvom lesného hospodárstva by sa malo zamerať na stimuly pre vlastníkov a správcov lesov, aby investovali do aktívneho udržateľného obhospodarovania lesov a v prípade potreby ich ochrany, do podpory obnovy a zvýšeného rastu; víta plán Komisie navrhnúť záväzný regulačný rámec EÚ pre certifikáciu odstraňovania uhlíka do konca roku 2022 s cieľom správne kvantifikovať, vykazovať a certifikovať úsilie o odstraňovanie uhlíka a zabrániť riziku skresľovania údajov a environmentálne klamlivých tvrdení; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na to, že odvetvie lesného hospodárstva funguje predovšetkým, a to viac než odvetvie poľnohospodárstva, ako trhovo orientované odvetvie bez výraznej závislosti od dotácií, a zároveň poznamenáva, že financovanie SPP musí zostať zamerané najmä na výrobu potravín a zaistenie potravinovej bezpečnosti v Únii; zdôrazňuje, že kladenie väčšieho dôrazu na iné ekosystémové služby by nemalo viesť k neprimeranej závislosti, a podporuje Komisiu a členské štáty v ďalšom rozvíjaní systémov trhových platieb za ekosystémové služby, napríklad za sekvestráciu uhlíka, podporu biodiverzity, ochranu pôdy, hospodárenie s vodami, zber údajov a monitorovanie; zdôrazňuje, že je dôležité uplatňovať zásadu doplnkovosti a navrhovať programy spôsobom, ktorý plne uznáva prácu priekopníkov a iných účastníkov a zároveň motivuje širokú škálu vlastníkov lesov; ďalej zdôrazňuje, že v špecifických požiadavkách programov sa musí zohľadňovať široká škála lesov a rozmanité výzvy a príležitosti s nimi spojené; konštatuje, že dostupnosť spoľahlivých údajov o ekosystémových službách je nevyhnutná pre akýkoľvek systém platieb; víta oznámenie Komisie o uhlíkovom poľnohospodárstve (39

| 40. | uznáva významnú úlohu existujúcich trhových certifikačných systémov a ich prínos k ďalšiemu zavádzaniu udržateľného obhospodarovania lesov; konštatuje, že väčšina týchto systémov sa osvedčila ako dôveryhodné a účinné nástroje na podporu postupov udržateľného obhospodarovania lesov v celej Európe; víta pokračujúcu kontrolu zo strany inštitúcií EÚ ako pomoc pri neustálom zlepšovaní; víta oznámenie Komisie o vytvorení dobrovoľnej certifikačnej schémy pre lesohospodárstvo „bližšie prírode“, vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že tieto iniciatívy zlepšia lesné ekosystémy, budú chrániť biodiverzitu a zabezpečia pridanú hodnotu prostredníctvom postupov obhospodarovania lesov šetrného k prírode; nabáda Komisiu, aby spolupracovala s existujúcimi a osvedčenými systémami certifikácie a poučila sa z nich a aby podporovala úsilie o zlepšenie existujúcich systémov, a to aj pokiaľ ide o transparentnosť pre spotrebiteľov a zohľadnenie dopytu spotrebiteľov; domnieva sa, že na vytvorenie pridanej hodnoty musí byť dobrovoľná certifikácia „bližšie prírode“ založená na jasnom povinnom rámci a musí poskytovať vlastníkom lesov dostatočnú cenovú prémiu za poskytovanie ekosystémových služieb, napr. zavedením značky kvality EÚ s miestne prispôsobenými usmerneniami pre lesné hospodárstvo bližšie k prírode s cieľom podporiť postupy riadenia, ktoré sú čo najviac priaznivé z hľadiska biodiverzity; vyzýva Komisiu, aby po ukončení prác na vymedzení toho, čo je „bližšie prírode“, posúdila pridanú hodnotu a náklady vlastníkov lesov na takýto systém certifikácie; konštatuje, že dobrovoľná certifikácia je len jedným z krokov potrebných na rozvoj udržateľnejšieho obhospodarovania lesov v EÚ; |
| --- | --- |

40.

uznáva významnú úlohu existujúcich trhových certifikačných systémov a ich prínos k ďalšiemu zavádzaniu udržateľného obhospodarovania lesov; konštatuje, že väčšina týchto systémov sa osvedčila ako dôveryhodné a účinné nástroje na podporu postupov udržateľného obhospodarovania lesov v celej Európe; víta pokračujúcu kontrolu zo strany inštitúcií EÚ ako pomoc pri neustálom zlepšovaní; víta oznámenie Komisie o vytvorení dobrovoľnej certifikačnej schémy pre lesohospodárstvo „bližšie prírode“, vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že tieto iniciatívy zlepšia lesné ekosystémy, budú chrániť biodiverzitu a zabezpečia pridanú hodnotu prostredníctvom postupov obhospodarovania lesov šetrného k prírode; nabáda Komisiu, aby spolupracovala s existujúcimi a osvedčenými systémami certifikácie a poučila sa z nich a aby podporovala úsilie o zlepšenie existujúcich systémov, a to aj pokiaľ ide o transparentnosť pre spotrebiteľov a zohľadnenie dopytu spotrebiteľov; domnieva sa, že na vytvorenie pridanej hodnoty musí byť dobrovoľná certifikácia „bližšie prírode“ založená na jasnom povinnom rámci a musí poskytovať vlastníkom lesov dostatočnú cenovú prémiu za poskytovanie ekosystémových služieb, napr. zavedením značky kvality EÚ s miestne prispôsobenými usmerneniami pre lesné hospodárstvo bližšie k prírode s cieľom podporiť postupy riadenia, ktoré sú čo najviac priaznivé z hľadiska biodiverzity; vyzýva Komisiu, aby po ukončení prác na vymedzení toho, čo je „bližšie prírode“, posúdila pridanú hodnotu a náklady vlastníkov lesov na takýto systém certifikácie; konštatuje, že dobrovoľná certifikácia je len jedným z krokov potrebných na rozvoj udržateľnejšieho obhospodarovania lesov v EÚ;

| 41. | víta rozhodnutie Komisie zo 4. júna 2021 týkajúce sa poskytovania licencie na logo sústavy Natura 2000 (40); konštatuje, že systém označovania Natura 2000 by mal podporovať najprísnejšie ekologické normy EÚ na ochranu najzraniteľnejších typov biotopov a druhov na pevnine; pripomína, že sústava Natura 2000 pokrýva približne 18 % pevninskej plochy EÚ; zdôrazňuje, že členské štáty by mali zabezpečiť, aby nedochádzalo k žiadnym činnostiam, ktoré by spôsobovali škody alebo rušili druhy v biotopoch označených ako sústava Natura 2000; požaduje ambiciózne ciele v rámci stratégie EÚ pre lesy s cieľom zachovať a obnoviť ekologické hodnoty označených lokalít s prihliadnutím na sociálne a kultúrne požiadavky a regionálne a miestne charakteristiky oblasti; konštatuje, že úsilie o ochranu v lokalitách sústavy Natura 2000 by malo byť plne v súlade so smernicou o biotopoch a smernicou o vtákoch a stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; konštatuje, že lokality sústavy Natura 2000 poskytujú verejnosti cenné ekosystémové služby; zdôrazňuje, že logo sústavy Natura 2000 umiestnené na akomkoľvek tovare alebo službách by malo znamenať, že tento tovar a služby prispievajú k cieľom ochrany lokality sústavy Natura 2000, z ktorej pochádzajú; |
| --- | --- |

41.

víta rozhodnutie Komisie zo 4. júna 2021 týkajúce sa poskytovania licencie na logo sústavy Natura 2000 (40

| 42. | víta strategický pracovný plán environmentálnej značky EÚ na roky 2020 – 2024, ktorý uverejnila Komisia; pripomína, že environmentálna značka EÚ je dobrovoľná značka environmentálnej excelentnosti; konštatuje, že systém environmentálnej značky podporuje obehové hospodárstvo EÚ a prispieva k udržateľnej spotrebe a udržateľným výrobným postupom; požaduje prísne normy a monitorovanie, ako aj podporu zvýšeného používania environmentálnej značky v odvetví lesného hospodárstva EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité rozšíriť oblasť pôsobnosti environmentálnej značky pre výrobky z dreva tak, aby zahŕňala úroveň udržateľnosti týchto výrobkov; vyzýva členské štáty, aby nabádali výrobcov, aby väčšmi využívali označenia Natura 2000 v prípade nedrevných lesných produktov; |
| --- | --- |

42.

víta strategický pracovný plán environmentálnej značky EÚ na roky 2020 – 2024, ktorý uverejnila Komisia; pripomína, že environmentálna značka EÚ je dobrovoľná značka environmentálnej excelentnosti; konštatuje, že systém environmentálnej značky podporuje obehové hospodárstvo EÚ a prispieva k udržateľnej spotrebe a udržateľným výrobným postupom; požaduje prísne normy a monitorovanie, ako aj podporu zvýšeného používania environmentálnej značky v odvetví lesného hospodárstva EÚ; zdôrazňuje, že je dôležité rozšíriť oblasť pôsobnosti environmentálnej značky pre výrobky z dreva tak, aby zahŕňala úroveň udržateľnosti týchto výrobkov; vyzýva členské štáty, aby nabádali výrobcov, aby väčšmi využívali označenia Natura 2000 v prípade nedrevných lesných produktov;

| 43. | zdôrazňuje, že nato, aby sa splnili ciele v oblasti biodiverzity a naplno využil potenciál lesov prispievať k plneniu cieľov EÚ v oblasti klímy a obehového hospodárstva, je potrebný a mal by sa stimulovať ďalší výskum, inovácie a vývoj v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov, najmä z hľadiska adaptácie na zmenu klímy, a biologických alternatív k fosílnym výrobkom a iným výrobkom s veľkou uhlíkovou stopou; nabáda na pokračujúcu podporu udržateľných inovácií súvisiacich s drevom, ako sú textílie na báze dreva, ktoré majú vysoký potenciál nahradiť syntetické textilné vlákna a bavlnu, a iné materiály na báze dreva, ktorých životný cyklus bol posúdený pozitívne z hľadiska životného prostredia a klímy; zdôrazňuje, že takéto biologické alternatívy musia spotrebiteľom ponúkať výrobky za prijateľné ceny, ak majú byť konkurencieschopné; konštatuje, že vývojové cykly v tomto odvetví môžu trvať 10 rokov alebo dlhšie, a zdôrazňuje, že predvídateľné a stabilné regulačné prostredie je predpokladom na prilákanie investícií; zdôrazňuje, že mnohé inovácie v tomto odvetví majú vysokú pridanú hodnotu a poskytujú kvalitné pracovné miesta vo vidieckych oblastiach, ako aj v lesnom hospodárstve a nadväzujúcich odvetviach využívajúcich biologické materiály, a zdôrazňuje úlohu MSP v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že nato, aby sa splnili ciele v oblasti biodiverzity a naplno využil potenciál lesov prispievať k plneniu cieľov EÚ v oblasti klímy a obehového hospodárstva, je potrebný a mal by sa stimulovať ďalší výskum, inovácie a vývoj v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov, najmä z hľadiska adaptácie na zmenu klímy, a biologických alternatív k fosílnym výrobkom a iným výrobkom s veľkou uhlíkovou stopou; nabáda na pokračujúcu podporu udržateľných inovácií súvisiacich s drevom, ako sú textílie na báze dreva, ktoré majú vysoký potenciál nahradiť syntetické textilné vlákna a bavlnu, a iné materiály na báze dreva, ktorých životný cyklus bol posúdený pozitívne z hľadiska životného prostredia a klímy; zdôrazňuje, že takéto biologické alternatívy musia spotrebiteľom ponúkať výrobky za prijateľné ceny, ak majú byť konkurencieschopné; konštatuje, že vývojové cykly v tomto odvetví môžu trvať 10 rokov alebo dlhšie, a zdôrazňuje, že predvídateľné a stabilné regulačné prostredie je predpokladom na prilákanie investícií; zdôrazňuje, že mnohé inovácie v tomto odvetví majú vysokú pridanú hodnotu a poskytujú kvalitné pracovné miesta vo vidieckych oblastiach, ako aj v lesnom hospodárstve a nadväzujúcich odvetviach využívajúcich biologické materiály, a zdôrazňuje úlohu MSP v tejto súvislosti;

| 44. | domnieva sa, že na zlepšenie koordinovaného poskytovania environmentálnych, sociálnych, spoločenských a hospodárskych lesných služieb je potrebné lepšie zosúladiť príslušné rámcové programy EÚ vrátane programov Horizont Európa, LIFE, európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-AGRI), programu LEADER a Európskeho inovačného a technologického inštitútu; víta návrh Komisie na posilnenie spolupráce EÚ prostredníctvom návrhu partnerstva v oblasti výskumu a inovácií v lesnom hospodárstve a vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexné programy zamerané na lesy, ktoré by zahŕňali rôzne funkcie a časti hodnotového reťazca lesného hospodárstva a živé laboratóriá na testovanie a demonštráciu riešení kľúčových výziev, pričom by vychádzali z existujúcich a osvedčených platforiem, ako je sieť Integrate, platforma pre sektor lesného hospodárstva a Európsky lesnícky inštitút, a zahŕňali celoeurópskych a medzinárodných partnerov; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že na zlepšenie koordinovaného poskytovania environmentálnych, sociálnych, spoločenských a hospodárskych lesných služieb je potrebné lepšie zosúladiť príslušné rámcové programy EÚ vrátane programov Horizont Európa, LIFE, európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť (EIP-AGRI), programu LEADER a Európskeho inovačného a technologického inštitútu; víta návrh Komisie na posilnenie spolupráce EÚ prostredníctvom návrhu partnerstva v oblasti výskumu a inovácií v lesnom hospodárstve a vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexné programy zamerané na lesy, ktoré by zahŕňali rôzne funkcie a časti hodnotového reťazca lesného hospodárstva a živé laboratóriá na testovanie a demonštráciu riešení kľúčových výziev, pričom by vychádzali z existujúcich a osvedčených platforiem, ako je sieť Integrate, platforma pre sektor lesného hospodárstva a Európsky lesnícky inštitút, a zahŕňali celoeurópskych a medzinárodných partnerov;

| 45. | pripomína, že 60 % lesov v EÚ je v súkromnom vlastníctve a značnú časť vlastníkov lesov tvoria drobní vlastníci; zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia cieľov stratégie sa jej vykonávanie musí zamerať na to, aby všetky typy vlastníkov a správcov lesov, a najmä drobní poľnohospodári, mohli plniť viaceré funkcie lesov; uznáva, že vlastníci a správcovia lesov potrebujú veľkú flexibilitu vo svojich postupoch obhospodarovania lesov, ktorá by vychádzala z pevného spoločného základu, aby mohli poskytovať všetky požadované ekosystémové služby, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že podporné programy, dobrovoľné systémy platieb za ekosystémové služby a financovanie výskumu budú atraktívne, zrozumiteľné a ľahko dostupné pre drobných poľnohospodárov; |
| --- | --- |

45.

pripomína, že 60 % lesov v EÚ je v súkromnom vlastníctve a značnú časť vlastníkov lesov tvoria drobní vlastníci; zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia cieľov stratégie sa jej vykonávanie musí zamerať na to, aby všetky typy vlastníkov a správcov lesov, a najmä drobní poľnohospodári, mohli plniť viaceré funkcie lesov; uznáva, že vlastníci a správcovia lesov potrebujú veľkú flexibilitu vo svojich postupoch obhospodarovania lesov, ktorá by vychádzala z pevného spoločného základu, aby mohli poskytovať všetky požadované ekosystémové služby, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že podporné programy, dobrovoľné systémy platieb za ekosystémové služby a financovanie výskumu budú atraktívne, zrozumiteľné a ľahko dostupné pre drobných poľnohospodárov;

| 46. | zdôrazňuje, že dostupnosť poradenských služieb je dôležitou hnacou silou šírenia postupov udržateľného obhospodarovania lesov; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostupnosť poradenských služieb s osobitným dôrazom na drobných poľnohospodárov; |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje, že dostupnosť poradenských služieb je dôležitou hnacou silou šírenia postupov udržateľného obhospodarovania lesov; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dostupnosť poradenských služieb s osobitným dôrazom na drobných poľnohospodárov;

| 47. | konštatuje, že približne 40 % lesov EÚ je vo verejnom vlastníctve obcí a regionálnych samospráv alebo národných vlád, zatiaľ čo v niektorých členských štátoch je verejné vlastníctvo lesov oveľa vyššie, pričom v juhovýchodnej Európe dosahuje v priemere 90 %; zdôrazňuje, že verejné lesy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri ochrane lesných ekosystémov, zabezpečovaní ochrany biodiverzity, zmierňovaní zmeny klímy, posilňovaní rozvoja vidieka a dodávaní dreva a nedrevného tovaru a služieb a že štátne agentúry lesného hospodárstva môžu zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní veľmi potrebných odborných znalostí súkromným vlastníkom lesov, pokiaľ ide o lesné hospodárstvo blízke prírode a adaptáciu na účinky zmeny klímy; vyzýva na zvýšenie ľudských a finančných zdrojov pre štátne agentúry lesného hospodárstva tam, kde je to potrebné; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby išli príkladom pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov vo svojich lesoch vo verejnom vlastníctve v záujme verejného blaha, najmä pokiaľ ide o environmentálne, hospodárske a sociálne aspekty; |
| --- | --- |

47.

konštatuje, že približne 40 % lesov EÚ je vo verejnom vlastníctve obcí a regionálnych samospráv alebo národných vlád, zatiaľ čo v niektorých členských štátoch je verejné vlastníctvo lesov oveľa vyššie, pričom v juhovýchodnej Európe dosahuje v priemere 90 %; zdôrazňuje, že verejné lesy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri ochrane lesných ekosystémov, zabezpečovaní ochrany biodiverzity, zmierňovaní zmeny klímy, posilňovaní rozvoja vidieka a dodávaní dreva a nedrevného tovaru a služieb a že štátne agentúry lesného hospodárstva môžu zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní veľmi potrebných odborných znalostí súkromným vlastníkom lesov, pokiaľ ide o lesné hospodárstvo blízke prírode a adaptáciu na účinky zmeny klímy; vyzýva na zvýšenie ľudských a finančných zdrojov pre štátne agentúry lesného hospodárstva tam, kde je to potrebné; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby išli príkladom pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov vo svojich lesoch vo verejnom vlastníctve v záujme verejného blaha, najmä pokiaľ ide o environmentálne, hospodárske a sociálne aspekty;

| 48. | víta oznámenie Komisie s názvom „Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040“ a uznanie úlohy lesov a udržateľného obhospodarovania lesov pri zabezpečovaní dôstojnej práce a živobytia vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje význam odvetvia lesného hospodárstva a drevárskych odvetví ako poskytovateľa pracovných miest vo vidieckych komunitách, ako aj v mestských oblastiach prostredníctvom následného využitia; poukazuje na význam podpory lesných hospodárskych činností, ktoré nesúvisia s drevom, s cieľom diverzifikovať miestne hospodárstva a pracovné miesta a zvrátiť trend vyľudňovania vidieckych a odľahlých oblastí; s veľkým znepokojením berie na vedomie neustály pokles zamestnanosti v odvetví lesného hospodárstva a ťažby dreva, ktorá podľa Eurostatu v rokoch 2000 až 2019 klesla o 7 % (41), a vysoký počet nehôd v tomto odvetví (42); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby monitorovali účinky opatrení prijatých v rámci stratégie na zamestnanosť a bezpečnosť pri práci vzhľadom na meniace sa postupy riadenia, keďže diskutované možnosti sú často spojené s vyššou (fyzickou) náročnosťou práce, ktorá so sebou prináša aj rôzne riziká pre pracovníkov a vyžaduje si kvalitnú odbornú prípravu, ako aj možnosti zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie; zdôrazňuje, že na tento účel je dôležité zatraktívniť tento druh zamestnania, ako aj možnosti udržateľnejšieho obhospodarovania lesov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu opatrení na zvýšenie bezpečnosti práce a primeranú odbornú prípravu pracovníkov a podporu modernizácie lesníckeho vybavenia a nástrojov; vyzýva členské štáty, aby v tejto súvislosti posúdili svoje poradenské služby a v prípade potreby ich posilnili a aby uprednostňovali pokračovanie vysokokvalitnej odbornej prípravy v ekostavebníctve a v odvetviach súvisiacich s drevom; opätovne vyzýva Komisiu, aby v koordinácii s výrobcami lesníckych strojových zariadení vykonala iniciatívy na zlepšenie ekodizajnu lesníckych strojových zariadení s cieľom zosúladiť vysokú úroveň ochrany pracovníkov a minimálny vplyv na pôdu a vodu v lesoch; |
| --- | --- |

48.

víta oznámenie Komisie s názvom „Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040“ a uznanie úlohy lesov a udržateľného obhospodarovania lesov pri zabezpečovaní dôstojnej práce a živobytia vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje význam odvetvia lesného hospodárstva a drevárskych odvetví ako poskytovateľa pracovných miest vo vidieckych komunitách, ako aj v mestských oblastiach prostredníctvom následného využitia; poukazuje na význam podpory lesných hospodárskych činností, ktoré nesúvisia s drevom, s cieľom diverzifikovať miestne hospodárstva a pracovné miesta a zvrátiť trend vyľudňovania vidieckych a odľahlých oblastí; s veľkým znepokojením berie na vedomie neustály pokles zamestnanosti v odvetví lesného hospodárstva a ťažby dreva, ktorá podľa Eurostatu v rokoch 2000 až 2019 klesla o 7 % (41

42

| 49. | zdôrazňuje význam prilákania mladých ľudí a podnikateliek do odvetvia, najmä v kontexte digitálnej a zelenej transformácie činností v lesnom hospodárstve; poukazuje však na to, že zlé pracovné podmienky v odvetví lesného hospodárstva v niektorých častiach Európy v súčasnosti nerobia z tohto odvetvia príťažlivú kariérnu voľbu; zdôrazňuje potrebu investícií do tohto odvetvia a v celom hodnotovom reťazci a priaznivého prostredia vo vidieckych oblastiach vrátane digitálnej, dopravnej a komunitnej infraštruktúry; víta návrhy Komisie na podporu vytvorenia partnerstva v oblasti zručností v rámci Paktu pre zručnosti a využitie Európskeho sociálneho fondu plus na spoluprácu s cieľom zvýšiť počet príležitostí na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu v lesnom hospodárstve, vytvoriť kvalitné pracovné miesta a poskytnúť pracovníkom príležitosti a primerané pracovné podmienky v drevospracujúcom biohospodárstve, a tak z neho urobiť atraktívnejšiu kariérnu voľbu; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje význam prilákania mladých ľudí a podnikateliek do odvetvia, najmä v kontexte digitálnej a zelenej transformácie činností v lesnom hospodárstve; poukazuje však na to, že zlé pracovné podmienky v odvetví lesného hospodárstva v niektorých častiach Európy v súčasnosti nerobia z tohto odvetvia príťažlivú kariérnu voľbu; zdôrazňuje potrebu investícií do tohto odvetvia a v celom hodnotovom reťazci a priaznivého prostredia vo vidieckych oblastiach vrátane digitálnej, dopravnej a komunitnej infraštruktúry; víta návrhy Komisie na podporu vytvorenia partnerstva v oblasti zručností v rámci Paktu pre zručnosti a využitie Európskeho sociálneho fondu plus na spoluprácu s cieľom zvýšiť počet príležitostí na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu v lesnom hospodárstve, vytvoriť kvalitné pracovné miesta a poskytnúť pracovníkom príležitosti a primerané pracovné podmienky v drevospracujúcom biohospodárstve, a tak z neho urobiť atraktívnejšiu kariérnu voľbu;

Monitorovanie, podávanie správ a zber údajov

Monitorovanie, podávanie správ a zber údajov

| 50. | zdôrazňuje význam presných, integrovaných, kvalitatívnych, včasných, porovnateľných a aktuálnych údajov o európskych lesoch a berie na vedomie iniciatívu týkajúcu sa legislatívneho návrhu rámca pre pozorovanie lesov, podávanie správ a zber údajov pri plnom rešpektovaní zásady subsidiarity; pripomína význam overených údajov, najmä tých, ktoré sa zbierajú na miestnej úrovni, keďže mnohé charakteristiky lesov možno overiť len na mieste; zdôrazňuje, že široká dostupnosť, vysoká kvalita, transparentnosť, úplnosť a harmonizácia údajov majú zásadný význam pre dosiahnutie cieľov stratégie, a domnieva sa, že na dosiahnutie skutočnej pridanej hodnoty musí rámec vychádzať z existujúcich mechanizmov a postupov, ako sú národné inventarizácie lesov, Európsky informačný systém o lesoch, sieť ENFIN, Forest Europe a FAO, a to prostredníctvom prístupu zdola nahor, aby sa čo najlepšie využili odborné znalosti a skúsenosti existujúce v členských štátoch, a musí sa vypracovať na základe medzinárodne dohodnutých záväzkov a súvisiacich právomocí členských štátov, pričom sa musí zabrániť duplicite práce a nadmernej administratívnej záťaži a nadmerným nákladom; zdôrazňuje, že rámec by mal zahŕňať mechanizmy na zabránenie chybám, ako je dvojité započítanie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primerané finančné a ľudské zdroje na operačnú podporu rámca; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje význam presných, integrovaných, kvalitatívnych, včasných, porovnateľných a aktuálnych údajov o európskych lesoch a berie na vedomie iniciatívu týkajúcu sa legislatívneho návrhu rámca pre pozorovanie lesov, podávanie správ a zber údajov pri plnom rešpektovaní zásady subsidiarity; pripomína význam overených údajov, najmä tých, ktoré sa zbierajú na miestnej úrovni, keďže mnohé charakteristiky lesov možno overiť len na mieste; zdôrazňuje, že široká dostupnosť, vysoká kvalita, transparentnosť, úplnosť a harmonizácia údajov majú zásadný význam pre dosiahnutie cieľov stratégie, a domnieva sa, že na dosiahnutie skutočnej pridanej hodnoty musí rámec vychádzať z existujúcich mechanizmov a postupov, ako sú národné inventarizácie lesov, Európsky informačný systém o lesoch, sieť ENFIN, Forest Europe a FAO, a to prostredníctvom prístupu zdola nahor, aby sa čo najlepšie využili odborné znalosti a skúsenosti existujúce v členských štátoch, a musí sa vypracovať na základe medzinárodne dohodnutých záväzkov a súvisiacich právomocí členských štátov, pričom sa musí zabrániť duplicite práce a nadmernej administratívnej záťaži a nadmerným nákladom; zdôrazňuje, že rámec by mal zahŕňať mechanizmy na zabránenie chybám, ako je dvojité započítanie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primerané finančné a ľudské zdroje na operačnú podporu rámca;

| 51. | domnieva sa, že v záujme zabezpečenia dostupnosti spoľahlivých, transparentných a vysokokvalitných údajov sa musia overovať a kombinovať nové inovatívne prístupy, ako sú technológie diaľkového prieskumu, s údajmi získanými pozemným monitorovaním a musia sa interpretovať v úzkej spolupráci s vedcami a s nezávislými a miestnymi odborníkmi vrátane príslušných orgánov a lesných hospodárov; verí, že tieto prístupy môžu zohrávať úlohu aj pri hľadaní rovnováhy medzi multifunkčnosťou lesov a pri vývoji a výmene nových prístupov a postupov a mali by zahŕňať finančné prostriedky, ktoré sú potrebné na získanie prístupu k údajom, a prispievať k ich získaniu; domnieva sa, že synergia a komplementarita medzi satelitnými snímkami a polohovými a lokalizačnými údajmi sa môžu stať kľúčovými podpornými faktormi pre správcov lesov a vládne orgány; zdôrazňuje význam programu Copernicus, ktorý umožňuje diaľkové monitorovanie a hodnotenie lesných inventárov, ako aj odhaľovanie problémov, ako je nezákonná ťažba dreva a odlesňovanie; víta skutočnosť, že v rámci Európskeho informačného systému o lesoch (FISE) sa posilní existujúce monitorovanie účinkov zmeny klímy a iných prírodných alebo človekom spôsobených narušení na lesy; poukazuje na kľúčovú úlohu analýzy takýchto údajov pri podpore udržateľného obhospodarovania a ochrany lesov, a to aj pri predchádzaní nezákonnej ťažbe dreva a predvídaní a zmierňovaní vplyvov prírodných škodlivých činiteľov, ako sú búrky, lesné požiare a škodcovia; |
| --- | --- |

51.

domnieva sa, že v záujme zabezpečenia dostupnosti spoľahlivých, transparentných a vysokokvalitných údajov sa musia overovať a kombinovať nové inovatívne prístupy, ako sú technológie diaľkového prieskumu, s údajmi získanými pozemným monitorovaním a musia sa interpretovať v úzkej spolupráci s vedcami a s nezávislými a miestnymi odborníkmi vrátane príslušných orgánov a lesných hospodárov; verí, že tieto prístupy môžu zohrávať úlohu aj pri hľadaní rovnováhy medzi multifunkčnosťou lesov a pri vývoji a výmene nových prístupov a postupov a mali by zahŕňať finančné prostriedky, ktoré sú potrebné na získanie prístupu k údajom, a prispievať k ich získaniu; domnieva sa, že synergia a komplementarita medzi satelitnými snímkami a polohovými a lokalizačnými údajmi sa môžu stať kľúčovými podpornými faktormi pre správcov lesov a vládne orgány; zdôrazňuje význam programu Copernicus, ktorý umožňuje diaľkové monitorovanie a hodnotenie lesných inventárov, ako aj odhaľovanie problémov, ako je nezákonná ťažba dreva a odlesňovanie; víta skutočnosť, že v rámci Európskeho informačného systému o lesoch (FISE) sa posilní existujúce monitorovanie účinkov zmeny klímy a iných prírodných alebo človekom spôsobených narušení na lesy; poukazuje na kľúčovú úlohu analýzy takýchto údajov pri podpore udržateľného obhospodarovania a ochrany lesov, a to aj pri predchádzaní nezákonnej ťažbe dreva a predvídaní a zmierňovaní vplyvov prírodných škodlivých činiteľov, ako sú búrky, lesné požiare a škodcovia;

| 52. | domnieva sa, že údaje programu Copernicus by sa mali používať ako dôkazový materiál na presadzovanie práva a tvorbu politík prostredníctvom certifikácie údajov a z nich odvodených informačných produktov, a žiada, aby sa v kontexte pripravovaného legislatívneho návrhu rámca pre pozorovanie lesov, podávanie správ a zber údajov docielila certifikácia údajov programu Copernicus; zdôrazňuje, že takéto certifikované údaje by mohli zohrávať kľúčovú úlohu pri monitorovaní rôznych javov (napr. rozloha lesnej pôdy, nezákonná ťažba, zdravotný stav lesov, charakteristika stromov, rastové modely a vplyv lesných požiarov), ako aj pri monitorovaní dodržiavania predpisov; |
| --- | --- |

52.

domnieva sa, že údaje programu Copernicus by sa mali používať ako dôkazový materiál na presadzovanie práva a tvorbu politík prostredníctvom certifikácie údajov a z nich odvodených informačných produktov, a žiada, aby sa v kontexte pripravovaného legislatívneho návrhu rámca pre pozorovanie lesov, podávanie správ a zber údajov docielila certifikácia údajov programu Copernicus; zdôrazňuje, že takéto certifikované údaje by mohli zohrávať kľúčovú úlohu pri monitorovaní rôznych javov (napr. rozloha lesnej pôdy, nezákonná ťažba, zdravotný stav lesov, charakteristika stromov, rastové modely a vplyv lesných požiarov), ako aj pri monitorovaní dodržiavania predpisov;

| 53. | berie na vedomie myšlienku zaviesť strategické plány pre lesy v rámci monitorovania lesov, podávania správ a zberu údajov; ďalej konštatuje, že viaceré členské štáty už zaviedli vnútroštátne stratégie pre lesy, ktoré Komisia nemôže posudzovať jednotným spôsobom, a že by sa mali stanoviť alebo ďalej rozvíjať spôsobom, ktorý podporuje ciele stratégie EÚ pre lesy; zdôrazňuje, že tento návrh by mal zabrániť nadmernému zvýšeniu administratívnej záťaže a nákladov; zdôrazňuje, že by sa mal objasniť presný účel a potreba takýchto plánov, a zdôrazňuje povinnosť rešpektovať právomoci členských štátov v otázkach lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že legislatívny návrh bude plne rešpektovať existujúce národné stratégie na úrovni členských štátov a v prípade potreby na miestnej úrovni, pričom zdôrazňuje, že strategické plánovanie na úrovni EÚ by malo byť v súlade s existujúcimi národnými stratégiami a nebyť s nimi v rozpore ani ich duplikovať; vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako by sa tento nástroj mohol využiť najmä na podporu tých členských štátov, ktoré ešte nemajú zavedené vnútroštátne stratégie; |
| --- | --- |

53.

berie na vedomie myšlienku zaviesť strategické plány pre lesy v rámci monitorovania lesov, podávania správ a zberu údajov; ďalej konštatuje, že viaceré členské štáty už zaviedli vnútroštátne stratégie pre lesy, ktoré Komisia nemôže posudzovať jednotným spôsobom, a že by sa mali stanoviť alebo ďalej rozvíjať spôsobom, ktorý podporuje ciele stratégie EÚ pre lesy; zdôrazňuje, že tento návrh by mal zabrániť nadmernému zvýšeniu administratívnej záťaže a nákladov; zdôrazňuje, že by sa mal objasniť presný účel a potreba takýchto plánov, a zdôrazňuje povinnosť rešpektovať právomoci členských štátov v otázkach lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že legislatívny návrh bude plne rešpektovať existujúce národné stratégie na úrovni členských štátov a v prípade potreby na miestnej úrovni, pričom zdôrazňuje, že strategické plánovanie na úrovni EÚ by malo byť v súlade s existujúcimi národnými stratégiami a nebyť s nimi v rozpore ani ich duplikovať; vyzýva Komisiu, aby posúdila, ako by sa tento nástroj mohol využiť najmä na podporu tých členských štátov, ktoré ešte nemajú zavedené vnútroštátne stratégie;

Riadenie a vykonávanie

Riadenie a vykonávanie

| 54. | domnieva sa, že vzhľadom na multifunkčný prínos lesov k rôznym cieľom EÚ a na rôzne administratívne úrovne a zapojené skupiny zainteresovaných strán musí byť základmi vykonávania stratégie úzka spolupráca a výmena najlepších postupov s národnými a regionálnymi odborníkmi, zainteresovanými stranami, konkrétne súkromnými a verejnými vlastníkmi a správcami lesov, vedcami, certifikačnými schémami a občianskou spoločnosťou vrátane primeraného zastúpenia pôvodného obyvateľstva Európy, a to pri dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že riadenie musí zohľadňovať angažovanosť EÚ a členských štátov v procese Forest Europe a na medzinárodnej úrovni vrátane FAO, a že pri vykonávaní stratégie by sa malo vyvíjať úsilie o vytvorenie synergií s príspevkom k medzinárodným záväzkom a spolupráci, a to aj v oblasti neustáleho vývoja terminológie a vymedzení pojmov; pripomína význam cezhraničnej spolupráce pri zabezpečovaní dlhodobého prežitia najcennejších a najohrozenejších druhov a biotopov Európy; naliehavo vyzýva zainteresované strany v oblasti životného prostredia a lesného hospodárstva, aby oslovili širšie skupiny obyvateľstva prostredníctvom rôznych vzdelávacích nástrojov a programov; |
| --- | --- |

54.

domnieva sa, že vzhľadom na multifunkčný prínos lesov k rôznym cieľom EÚ a na rôzne administratívne úrovne a zapojené skupiny zainteresovaných strán musí byť základmi vykonávania stratégie úzka spolupráca a výmena najlepších postupov s národnými a regionálnymi odborníkmi, zainteresovanými stranami, konkrétne súkromnými a verejnými vlastníkmi a správcami lesov, vedcami, certifikačnými schémami a občianskou spoločnosťou vrátane primeraného zastúpenia pôvodného obyvateľstva Európy, a to pri dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že riadenie musí zohľadňovať angažovanosť EÚ a členských štátov v procese Forest Europe a na medzinárodnej úrovni vrátane FAO, a že pri vykonávaní stratégie by sa malo vyvíjať úsilie o vytvorenie synergií s príspevkom k medzinárodným záväzkom a spolupráci, a to aj v oblasti neustáleho vývoja terminológie a vymedzení pojmov; pripomína význam cezhraničnej spolupráce pri zabezpečovaní dlhodobého prežitia najcennejších a najohrozenejších druhov a biotopov Európy; naliehavo vyzýva zainteresované strany v oblasti životného prostredia a lesného hospodárstva, aby oslovili širšie skupiny obyvateľstva prostredníctvom rôznych vzdelávacích nástrojov a programov;

| 55. | zdôrazňuje význam Stáleho lesníckeho výboru ako fóra pre poskytovanie komplexných lesníckych odborných znalostí a diskusiu o činnostiach v rámci stratégie a ďalších politikách EÚ, ktoré majú vplyv na odvetvie lesného hospodárstva; domnieva sa, že na dosiahnutie zosúladenia politík by Komisia mala zintenzívniť dialóg medzi Stálym lesníckym výborom a inými expertnými skupinami, ako je pracovná skupina pre lesy a prírodu, skupina pre občiansky dialóg o lesnom hospodárstve a korku, ktorá sa významne podieľa na riadnom zapájaní zainteresovaných strán do rozvoja a vykonávania politík EÚ v oblasti lesného hospodárstva, pracovná podskupina pre lesy a prírodu v rámci koordinačnej skupiny pre biodiverzitu a prírodu a skupina odborníkov pre drevospracujúci priemysel; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje význam Stáleho lesníckeho výboru ako fóra pre poskytovanie komplexných lesníckych odborných znalostí a diskusiu o činnostiach v rámci stratégie a ďalších politikách EÚ, ktoré majú vplyv na odvetvie lesného hospodárstva; domnieva sa, že na dosiahnutie zosúladenia politík by Komisia mala zintenzívniť dialóg medzi Stálym lesníckym výborom a inými expertnými skupinami, ako je pracovná skupina pre lesy a prírodu, skupina pre občiansky dialóg o lesnom hospodárstve a korku, ktorá sa významne podieľa na riadnom zapájaní zainteresovaných strán do rozvoja a vykonávania politík EÚ v oblasti lesného hospodárstva, pracovná podskupina pre lesy a prírodu v rámci koordinačnej skupiny pre biodiverzitu a prírodu a skupina odborníkov pre drevospracujúci priemysel;

| 56. | uznáva, že vykonávanie stratégie môže viesť k významným systémovým zmenám v odvetví lesného hospodárstva prostredníctvom prechodu od zdrojov príjmov založených predovšetkým na dreve ku komplexnejším zdrojom príjmov, ktoré sa v čoraz väčšej miere opierajú o poskytovanie iných ekosystémových služieb, a zdôrazňuje potrebu monitorovať a pochopiť jej dôsledky; berie na vedomie, že rozsiahle a občas protirečivé prekrývanie politík a právnych predpisov a v niektorých prípadoch protichodné ciele majú vplyv na lesy a odvetvie lesného hospodárstva a mohlo by spôsobiť legislatívnu roztrieštenosť; zdôrazňuje význam zabezpečenia ich súladu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby neustále posudzovali kumulatívne účinky rôznych iniciatív v rámci stratégie spolu s inými príslušnými právnymi predpismi a politikami EÚ s cieľom zabezpečiť súdržnosť všetkých činností súvisiacich s lesným hospodárstvom a posilniť udržateľné obhospodarovanie lesov pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že v rámci týchto posúdení sa musí dôkladne vyhodnotiť vplyv režimu ochrany pralesov a pralesovitých porastov na miestne spoločenstvá v spolupráci s miestnymi aktérmi, pričom 90 % z nich sa nachádza len v štyroch členských štátoch (43); vyzýva Komisiu, aby o tom informovala v rámci svojej správy o vykonávaní; |
| --- | --- |

56.

uznáva, že vykonávanie stratégie môže viesť k významným systémovým zmenám v odvetví lesného hospodárstva prostredníctvom prechodu od zdrojov príjmov založených predovšetkým na dreve ku komplexnejším zdrojom príjmov, ktoré sa v čoraz väčšej miere opierajú o poskytovanie iných ekosystémových služieb, a zdôrazňuje potrebu monitorovať a pochopiť jej dôsledky; berie na vedomie, že rozsiahle a občas protirečivé prekrývanie politík a právnych predpisov a v niektorých prípadoch protichodné ciele majú vplyv na lesy a odvetvie lesného hospodárstva a mohlo by spôsobiť legislatívnu roztrieštenosť; zdôrazňuje význam zabezpečenia ich súladu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby neustále posudzovali kumulatívne účinky rôznych iniciatív v rámci stratégie spolu s inými príslušnými právnymi predpismi a politikami EÚ s cieľom zabezpečiť súdržnosť všetkých činností súvisiacich s lesným hospodárstvom a posilniť udržateľné obhospodarovanie lesov pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity; zdôrazňuje, že v rámci týchto posúdení sa musí dôkladne vyhodnotiť vplyv režimu ochrany pralesov a pralesovitých porastov na miestne spoločenstvá v spolupráci s miestnymi aktérmi, pričom 90 % z nich sa nachádza len v štyroch členských štátoch (43

| 57. | vyjadruje vážne znepokojenie nad správami o nezákonnej ťažbe dreva a zmenách vo využívaní pôdy v niektorých členských štátoch, a to aj v štátnych lesoch a chránených oblastiach, a nad súvisiacimi prebiehajúcimi postupmi v prípade nesplnenia povinnosti (44); zdôrazňuje, že nezákonná ťažba dreva môže mať účinky, ktoré je ťažké alebo nemožné zvrátiť, môže prispieť k strate biodiverzity, zrýchleniu zmeny klímy a strate prírodných zdrojov z lesov, od ktorých sú lesné komunity závislé, a môže viesť k porušovaniu ľudských práv; vyjadruje hlboký zármutok v súvislosti s vraždami a násilím voči pracovníkom lesného hospodárstva, novinárom a aktivistom v dôsledku nezákonnej ťažby dreva, dôrazne ich odsudzuje a očakáva, že členské štáty vyvodia voči páchateľom zodpovednosť a ukončia útlak lesnej stráže; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere a účinne vykonávali príslušné vnútroštátne a únijné právne predpisy, najmä vymedzením pojmu nezákonnej ťažby dreva, zvýšením dôkladného monitorovania, v prípade potreby vynakladaním výdavkov na presadzovanie, bojom proti korupcii a zlepšením správy lesov a pôdy; zdôrazňuje, že je dôležité posilniť úlohu príslušných orgánov členských štátov v boji proti nezákonnej ťažbe dreva na základe skúseností získaných pri vykonávaní a presadzovaní nariadenia EÚ o dreve; konštatuje, že ťažba dreva v rozpore s opatreniami na ochranu prírody vrátane plánov riadenia sústavy Natura 2000 a smernice o vtákoch a biotopoch môže tiež predstavovať nezákonnú ťažbu dreva; zdôrazňuje, že nezákonná ťažba dreva má veľký negatívny hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv a spôsobuje straty príjmov miestnych komunít; berie na vedomie súvislosť medzi nelegálnou ťažbou dreva a zlými životnými podmienkami; vyjadruje poľutovanie nad tým, ako dlho Komisii trvá riešenie prípadov porušenia predpisov, čo so sebou nesie značné riziko, že nezákonná ťažba dreva bude pokračovať a že bude príliš neskoro na to, aby sa zvrátili a napravili obrovské škody, ktoré spôsobuje; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlene prijali opatrenia na zastavenie nezákonnej ťažby dreva a sprísnenie kontroly nezákonného obchodovania s drevom prostredníctvom dôkladného monitorovania a dôsledného presadzovania existujúcich predpisov a používania geopriestorových technológií a technológií diaľkového prieskumu; |
| --- | --- |

57.

vyjadruje vážne znepokojenie nad správami o nezákonnej ťažbe dreva a zmenách vo využívaní pôdy v niektorých členských štátoch, a to aj v štátnych lesoch a chránených oblastiach, a nad súvisiacimi prebiehajúcimi postupmi v prípade nesplnenia povinnosti (44

| 58. | vyzýva Komisiu, aby presadzovala normy a ambície EÚ v oblasti ochrany lesov na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

58.

vyzýva Komisiu, aby presadzovala normy a ambície EÚ v oblasti ochrany lesov na medzinárodnej úrovni;

| 59. | vyzýva Komisiu, aby obnovila rokovania o medzinárodnom právne záväznom dohovore o lesoch, ktorý by prispel k obhospodarovaniu, ochrane a udržateľnému rozvoju lesov a zabezpečil ich mnohoraké a dopĺňajúce sa funkcie a využitia, a to aj prostredníctvom opatrení zameraných na zalesňovanie, opätovné zalesňovanie a ochranu lesov, a zároveň by zohľadňoval sociálne, hospodárske, ekologické, kultúrne a duchovné potreby súčasných a budúcich generácií, uznával zásadnú úlohu všetkých druhov lesov pri zachovávaní ekologických procesov a rovnováhy a podporoval identitu, kultúru a práva pôvodných obyvateľov, ich komunít a iných komunít a obyvateľov lesa; |
| --- | --- |

59.

vyzýva Komisiu, aby obnovila rokovania o medzinárodnom právne záväznom dohovore o lesoch, ktorý by prispel k obhospodarovaniu, ochrane a udržateľnému rozvoju lesov a zabezpečil ich mnohoraké a dopĺňajúce sa funkcie a využitia, a to aj prostredníctvom opatrení zameraných na zalesňovanie, opätovné zalesňovanie a ochranu lesov, a zároveň by zohľadňoval sociálne, hospodárske, ekologické, kultúrne a duchovné potreby súčasných a budúcich generácií, uznával zásadnú úlohu všetkých druhov lesov pri zachovávaní ekologických procesov a rovnováhy a podporoval identitu, kultúru a práva pôvodných obyvateľov, ich komunít a iných komunít a obyvateľov lesa;

| 60. | vyzýva Úniu, aby dodržiavala zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja a zabezpečila súlad medzi politikami v oblasti rozvoja, obchodu, poľnohospodárstva, energetiky a klímy; uznáva pozitívny hospodársky, spoločenský a environmentálny prínos lesného priemyslu a požaduje ďalšie investície do výskumu, inovácií a technologického pokroku; |
| --- | --- |

60.

vyzýva Úniu, aby dodržiavala zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja a zabezpečila súlad medzi politikami v oblasti rozvoja, obchodu, poľnohospodárstva, energetiky a klímy; uznáva pozitívny hospodársky, spoločenský a environmentálny prínos lesného priemyslu a požaduje ďalšie investície do výskumu, inovácií a technologického pokroku;

| 61. | vyzýva Komisiu, aby podporovala zrkadlové doložky na medzinárodných trhoch v oblasti biohospodárstva a využívala celoeurópske a medzinárodné partnerstvá a zahraničné obchodné dohody na podporu klimatických ambícií EÚ a udržateľnosti využívania lesov mimo EÚ; |
| --- | --- |

61.

vyzýva Komisiu, aby podporovala zrkadlové doložky na medzinárodných trhoch v oblasti biohospodárstva a využívala celoeurópske a medzinárodné partnerstvá a zahraničné obchodné dohody na podporu klimatických ambícií EÚ a udržateľnosti využívania lesov mimo EÚ;

o

o o

| 62. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

62.

poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 37.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 346, 21.9.2016, s. 17.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 206, 22.7.1992, s. 7.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 60, 22.2.2021, s. 21.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 189, 10.5.2022, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 169.

9

(10)  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. apríla 2018, Európska komisia/Poľská republika, C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Nesplnenie povinnosti členským štátom – Životné prostredie – Smernica 92/43/EHS – Ochrana prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín – Článok 6 ods. 1 a 3 – Článok 12 ods. 1 – Smernica 2009/147/ES – Ochrana voľne žijúceho vtáctva – Články 4 a 5 – Lokalita Natura 2000 „Puszcza Białowieska“ – Zmena plánu lesného hospodárenia – Zvýšenie objemu dobývateľného dreva – Plán alebo projekt, ktorý síce nie je priamo potrebný pre správu lokality, ale môže túto lokalitu významne ovplyvniť – Primerané posudzovanie vplyvov na životné prostredie – Nepriaznivý vplyv na integritu lokality – Účinné vykonanie ochranných opatrení – Účinky na miesta na rozmnožovanie alebo miesta na oddych chránených druhov).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality.

11

(12)  Správa Európskej environmentálnej agentúry č. 5/2016 s názvom Európske lesné ekosystémy: stav a tendencie.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572).

14

(15)  V Európe ako celku má väčšina súkromných podnikov 10 ha alebo menej – Forest Europe, Stav európskych lesov 2020, 2020; v Nemecku má 50 % súkromných lesných podnikov menej než 20 ha, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; vo Francúzsku majú približne dve tretiny súkromných vlastníkov menej než 1 ha, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; vo Fínsku má približne 45 % vlastníkov menej než 10 ha, https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; v Lotyšsku má približne 50 % vlastníkov menej než 5 ha, https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf.

15

(16)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation (Veda pre environmentálnu politiku, Európske lesy pre biodiverzitu, zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy), Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/.

16

(17)  Európska environmentálna agentúra, The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod k udržateľnej Európe), 11. mája 2020, s. 83, https://www.eea.europa.eu/soer-2020/.

17

(18)  Oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572).

18

(19)  Spoločné výskumné centrum, Mapovanie a hodnotenie ekosystémov a ich služieb: hodnotenie ekosystému EÚ, 2020; vývoju stavu lesov sa venuje aj publikácia Forest Europe: Stav európskych lesov 2020, 2020.

19

(20)  Správa Forest Europe z roku 2020 s názvom Stav európskych lesov 2020.

20

(21)  Spoločné výskumné centrum, Mapovanie a hodnotenie ekosystémov a ich služieb: hodnotenie ekosystému EÚ, 2020; vývoju stavu lesov sa venuje aj publikácia Forest Europe: Stav európskych lesov 2020, 2020.

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23).

22

(23)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie, Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products (Štúdia o systémoch certifikácie a overovania v odvetví lesného hospodárstva a výrobkov z dreva), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2021, https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1

23

(24)  Spoločné výskumné centrum, Mapovanie a posudzovanie pralesov a pralesovitých porastov v Európe, 2021.

24

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_SK.pdf

26

(27)  Forest Europe, Stav európskych lesov 2020, 2020.

27

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, Climate Change mitigation and adaptation (Veda pre environmentálnu politiku, Európske lesy pre biodiverzitu, zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy), Future Brief 25, Science Communication Unit, UWE Bristol, 2021, https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/.

28

(29)  Oznámenie Komisie zo 17. novembra 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. a Simard, S. W., Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought, Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage (Mykorízne siete a odolnosť lesov voči suchám, Mykoríza ako pôdny sprostredkovateľ: úrodnosť, štruktúra a ukladanie uhlíka), Elsevier, Amsterdam, 2017, s. 319-339.

30

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

(31)  Gorzelak, M. A. a kol., Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities (Komunikácia medzi rastlinami prostredníctvom mykoríznych sietí sprostredkúva komplexné adaptatívne správanie v rastlinných spoločenstvách), AoB Plants, 2015.

31

AoB Plants

(32)  Usman, M. a kol., Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests (Mykorízna symbióza v záujme lepšej adaptácie stromov na abiotický stres spôsobený zmenou klímy v lesoch mierneho a boreálneho pásma), Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

(33)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP, Guidance on cascading use of biomass with selected good practice examples on woody biomass (Usmernenie ku kaskádovému využívaniu biomasy s vybranými príkladmi osvedčených postupov v súvislosti s drevnou biomasou), Úrad pre publikácie, 2019.

33

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. a Nasi, R., Seeing the wood in the forests (Vidieť drevo v lesoch), séria Knowledge to Action 1, Európsky lesnícky inštitút, 2020; pozri aj správu WWF s názvom Living Forests (Živé lesy), kapitola 5, https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/.

34

(35)  V oblasti Forest Europe; pozri Forest Europe, Stav európskych lesov 2020, 2020.

35

(36)  Pracovný dokument útvarov Komisie zo 16. júla 2021 s názvom The 3 Billion Tree Planting Pledge for 2030 (Záväzok vysadiť do roku 2030 tri miliardy stromov, SWD(2021)0651).

36

(37)  Spoločné výskumné centrum, Mapovanie a posudzovanie pralesov a pralesovitých porastov v Európe, 2021.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging.

38

(39)  Oznámenie Komisie z 15. decembra 2021 o udržateľnom kolobehu uhlíka (COM(2021)0800).

39

(40)  Ú. v. EÚ C 229, 15.6.2021, s. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging.

41

(42)  Forest Europe, Stav európskych lesov 2020, 2020.

42

(43)  Spoločné výskumné centrum, Mapovanie a posudzovanie pralesov a pralesovitých porastov v Európe, 2021.

43

(44)  Päť prebiehajúcich postupov v prípade nesplnenia povinnosti proti štyrom členským štátom (veci 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 a 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Vplyv zastavenia vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na deti a mladých ľudí v EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o vplyve zastavenia vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na deti a mladých ľudí v EÚ (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 2, 3 a článok 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2, 3 a článok 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 165, 166 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 165, 166 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 14, 15 a 32 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 14, 15 a 32 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 1, 3 a 4, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na jeho zásady 1, 3 a 4,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 o záruke pre mladých ľudí (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2020 o záruke pre mladých ľudí (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o vplyve pandémie ochorenia COVID-19 na mladých ľudí a šport (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o vplyve pandémie ochorenia COVID-19 na mladých ľudí a šport (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o posilnení postavenia európskej mládeže: zamestnanosť a sociálne zotavenie po pandémii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o posilnení postavenia európskej mládeže: zamestnanosť a sociálne zotavenie po pandémii (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (5),

| — | so zreteľom na správu z Európskeho podujatia pre mládež 2021 s názvom Správa o nápadoch mládeže na Konferenciu o budúcnosti Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu z Európskeho podujatia pre mládež 2021 s názvom Správa o nápadoch mládeže na Konferenciu o budúcnosti Európy,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2316 z 22. decembra 2021 o Európskom roku železníc (2022) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2316 z 22. decembra 2021 o Európskom roku železníc (2022) (6),

| — | so zreteľom na návrh odporúčania Rady z 10. decembra 2021 o európskom prístupe k mikrocertifikátom pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť (COM(2021)0770) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh odporúčania Rady z 10. decembra 2021 o európskom prístupe k mikrocertifikátom pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť (COM(2021)0770) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2021)0367),

| — | so zreteľom na spravodajský článok zo 7. apríla 2020 s názvom COVID-19: how can VET respond? (COVID-19: ako môže OVP reagovať?), uverejnený Generálnym riaditeľstvom Komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spravodajský článok zo 7. apríla 2020 s názvom COVID-19: how can VET respond? (COVID-19: ako môže OVP reagovať?), uverejnený Generálnym riaditeľstvom Komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027: Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027: Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (COM(2020)0624),

| — | so zreteľom na prieskum programu Erasmus+ a Európskeho zboru solidarity o vplyve pandémie ochorenia COVID-19 na vzdelávaciu mobilitu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prieskum programu Erasmus+ a Európskeho zboru solidarity o vplyve pandémie ochorenia COVID-19 na vzdelávaciu mobilitu (8),

| — | so zreteľom na nadchádzajúce oznámenie Komisie o dlhodobej starostlivosti a vzdelávaní a starostlivosti v detstve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nadchádzajúce oznámenie Komisie o dlhodobej starostlivosti a vzdelávaní a starostlivosti v detstve,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Vzdelávanie a mládež v Európe po pandémii COVID-19 – vplyvy krízy a odporúčania politík, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky 4. mája 2021 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Vzdelávanie a mládež v Európe po pandémii COVID-19 – vplyvy krízy a odporúčania politík, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky 4. mája 2021 (9),

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Mládež v Európe: vplyvy pandémie COVID-19 na jej ekonomickú a sociálnu situáciu, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie 24. septembra 2021 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Mládež v Európe: vplyvy pandémie COVID-19 na jej ekonomickú a sociálnu situáciu, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie 24. septembra 2021 (10),

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Kultúrne a kreatívne sektory v Európe po pandémii COVID-19 – účinky krízy a politické odporúčania, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie 18. februára 2021 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Kultúrne a kreatívne sektory v Európe po pandémii COVID-19 – účinky krízy a politické odporúčania, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie 18. februára 2021 (11),

| — | so zreteľom na ad hoc správu NESET č. 3/2021 s názvom Distance learning from pupil perspective (12) (Dištančné vzdelávanie z pohľadu žiakov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ad hoc správu NESET č. 3/2021 s názvom Distance learning from pupil perspective (12) (Dištančné vzdelávanie z pohľadu žiakov),

| — | so zreteľom na ad hoc správu NESET č. 2/2021 s názvom The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all (13) (Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávacie výsledky žiakov a študentov v Európe: výzvy vzdelávania na diaľku pre všetkých), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ad hoc správu NESET č. 2/2021 s názvom The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all (13) (Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávacie výsledky žiakov a študentov v Európe: výzvy vzdelávania na diaľku pre všetkých),

| — | so zreteľom na analytickú správu Európskej siete odborníkov na ekonomiku vzdelávania (EENEE) a NESET s názvom Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie znevýhodnených detí a jej sociálno-ekonomické dôsledky (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analytickú správu Európskej siete odborníkov na ekonomiku vzdelávania (EENEE) a NESET s názvom Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie znevýhodnených detí a jej sociálno-ekonomické dôsledky (14),

| — | so zreteľom na technickú správu Spoločného výskumného centra s názvom Pravdepodobný vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie: úvahy založené na existujúcej literatúre a najnovších medzinárodných súboroch údajov (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na technickú správu Spoločného výskumného centra s názvom Pravdepodobný vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie: úvahy založené na existujúcej literatúre a najnovších medzinárodných súboroch údajov (15),

| — | so zreteľom na správu Európskeho fóra mládeže zo 17. júna 2021 s názvom Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people (16) (Následky pandémie: vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí v Európe), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho fóra mládeže zo 17. júna 2021 s názvom Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people (16) (Následky pandémie: vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí v Európe),

| — | so zreteľom na správu organizácie UNICEF zo 4. októbra 2021 s názvom The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health (17) (Situácia detí vo svete v roku 2021 – Na čo myslím: podpora a ochrana duševného zdravia detí a starostlivosť oň), 2021. |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácie UNICEF zo 4. októbra 2021 s názvom The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health (17) (Situácia detí vo svete v roku 2021 – Na čo myslím: podpora a ochrana duševného zdravia detí a starostlivosť oň), 2021.

| — | so zreteľom na informačný materiál OECD z 12. mája 2021 s názvom Podpora duševného zdravia mladých ľudí počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačný materiál OECD z 12. mája 2021 s názvom Podpora duševného zdravia mladých ľudí počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (18),

| — | so zreteľom na prieskum Young Minds z februára 2021 s názvom Koronavírus: vplyv na mladých ľudí s potrebami v oblasti duševného zdravia (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prieskum Young Minds z februára 2021 s názvom Koronavírus: vplyv na mladých ľudí s potrebami v oblasti duševného zdravia (19),

| — | so zreteľom na projekt Horizont 2020 s názvom Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health (20) (Prevencia problémov v oblasti duševného zdravia detí v juhovýchodnej Európe – adaptácia, optimalizácia, testovanie a rozšírenie rodičovstva na celoživotné vzdelávanie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekt Horizont 2020 s názvom Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health (20) (Prevencia problémov v oblasti duševného zdravia detí v juhovýchodnej Európe – adaptácia, optimalizácia, testovanie a rozšírenie rodičovstva na celoživotné vzdelávanie),

| — | so zreteľom na správu Nadácie pre duševné zdravie v Škótsku zo septembra 2020 s názvom Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people (21) (Vplyv opatrení na obmedzenie pohybu na duševné zdravie a pohodu detí a mladých ľudí), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Nadácie pre duševné zdravie v Škótsku zo septembra 2020 s názvom Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people (21) (Vplyv opatrení na obmedzenie pohybu na duševné zdravie a pohodu detí a mladých ľudí),

| — | so zreteľom na výskumnú správu Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofond) z 9. novembra 2021 s názvom Impact of COVID-19 on young people in the EU (22) (Vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výskumnú správu Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofond) z 9. novembra 2021 s názvom Impact of COVID-19 on young people in the EU (22) (Vplyv pandémie COVID-19 na mladých ľudí),

| — | so zreteľom na kampaň YouMoveEurope o petícii medzinárodného cechu školiteľov v oblasti práce s mládežou s názvom Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility (23) (Reakcia na vplyv pandémie COVID-19 na medzinárodnú mobilitu v oblasti práce s mládežou), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kampaň YouMoveEurope o petícii medzinárodného cechu školiteľov v oblasti práce s mládežou s názvom Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility (23) (Reakcia na vplyv pandémie COVID-19 na medzinárodnú mobilitu v oblasti práce s mládežou),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. novembra 2021 o politike EÚ v oblasti športu: hodnotenie a ďalší možný postup (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. novembra 2021 o politike EÚ v oblasti športu: hodnotenie a ďalší možný postup (24),

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa, najmä na jeho článok 12, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa, najmä na jeho článok 12,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, najmä na jeho článok 30, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989, najmä na jeho článok 30,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1004 zo 14. júna 2021, ktorým sa stanovuje Európska záruka pre deti (25),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2020 o právach osôb s mentálnym postihnutím a ich rodín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2020 o právach osôb s mentálnym postihnutím a ich rodín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 (26),

| — | so zreteľom na európske ciele v oblasti mládeže, najmä na ciele 5, 9 a 11, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európske ciele v oblasti mládeže, najmä na ciele 5, 9 a 11,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (27),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2020 o budúcnosti európskeho vzdelávania v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2020 o budúcnosti európskeho vzdelávania v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 (28),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o formovaní politiky digitálneho vzdelávania (29), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o formovaní politiky digitálneho vzdelávania (29),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o situácii umelcov a oživení kultúry v EÚ (30), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o situácii umelcov a oživení kultúry v EÚ (30),

| — | so zreteľom na projekt OECD s názvom Študentská agentúra pre rok 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekt OECD s názvom Študentská agentúra pre rok 2030,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0216/2022),

| A. | keďže zatvorenie zariadení, ktoré poskytujú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, škôl, univerzít, priestorov pre starostlivosť o mládež a prácu s mládežou, ako aj mimoškolských aktivít, kultúrnych priestorov a športových zariadení bránilo deťom a mladým ľuďom zúčastňovať sa na aktivitách, ktoré sú kľúčové pre ich celkový vývin, napredovanie vo vzdelávaní, ich intelektuálne, fyzické, emocionálne a duševné zdravie a pohodu a ich sociálne a profesijné začlenenie; |
| --- | --- |

A.

keďže zatvorenie zariadení, ktoré poskytujú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, škôl, univerzít, priestorov pre starostlivosť o mládež a prácu s mládežou, ako aj mimoškolských aktivít, kultúrnych priestorov a športových zariadení bránilo deťom a mladým ľuďom zúčastňovať sa na aktivitách, ktoré sú kľúčové pre ich celkový vývin, napredovanie vo vzdelávaní, ich intelektuálne, fyzické, emocionálne a duševné zdravie a pohodu a ich sociálne a profesijné začlenenie;

| B. | keďže deti a mladí ľudia patria medzi najzraniteľnejšie skupiny v našej spoločnosti a počas rozhodujúceho a kritického obdobia ich života ich postihlo zastavenie aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19; keďže duševné zdravie je jedným z predpokladov a základov zdravej spoločnosti a demokracie; keďže prístup k službám v oblasti duševného zdravia je preto neoddeliteľný od ostatných základných práv; |
| --- | --- |

B.

keďže deti a mladí ľudia patria medzi najzraniteľnejšie skupiny v našej spoločnosti a počas rozhodujúceho a kritického obdobia ich života ich postihlo zastavenie aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19; keďže duševné zdravie je jedným z predpokladov a základov zdravej spoločnosti a demokracie; keďže prístup k službám v oblasti duševného zdravia je preto neoddeliteľný od ostatných základných práv;

| C. | keďže zrušenie vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít a podujatí zintenzívnilo digitálnu transformáciu do takej miery, že náhle zmenila každodenný život, ako aj spôsob vzájomnej interakcie a komunikácie bez sociálnych alebo fyzických kontaktov medzi deťmi a mladými ľuďmi; keďže zatváranie škôl, kultúrnych priestorov a športových zariadení, v ktorých prebiehajú takéto aktivity a podujatia, znížilo úroveň fyzickej zdatnosti mladých ľudí do takej miery, že v súčasnosti má len štvrtina 11-ročných detí dostatočnú pohybovú aktivitu; keďže to viedlo k tomu, že tretina detí má nadváhu alebo obezitu, čím sa zvyšuje rizikový faktor zdravotného postihnutia a väčšej chorobnosti (31); |
| --- | --- |

C.

keďže zrušenie vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít a podujatí zintenzívnilo digitálnu transformáciu do takej miery, že náhle zmenila každodenný život, ako aj spôsob vzájomnej interakcie a komunikácie bez sociálnych alebo fyzických kontaktov medzi deťmi a mladými ľuďmi; keďže zatváranie škôl, kultúrnych priestorov a športových zariadení, v ktorých prebiehajú takéto aktivity a podujatia, znížilo úroveň fyzickej zdatnosti mladých ľudí do takej miery, že v súčasnosti má len štvrtina 11-ročných detí dostatočnú pohybovú aktivitu; keďže to viedlo k tomu, že tretina detí má nadváhu alebo obezitu, čím sa zvyšuje rizikový faktor zdravotného postihnutia a väčšej chorobnosti (31);

| D. | keďže vzdelávanie sa počas pandémie ochorenia COVID-19 umiestnilo medzi odvetviami, ktoré najviac psychicky vyčerpávajú (32), a výskum ukazuje jasné prepojenie medzi duševným zdravím učiteľov a duševným zdravím študentov (33); keďže dištančné vzdelávanie má prirodzené obmedzenia pri výučbe kurzov v laboratóriách a umeleckých kurzov, ako aj odbornom vzdelávaní a telesnej výchove; keďže dištančné vzdelávanie je v mnohých prípadoch pedagogicky nevhodné, najmä pre mladších študentov, ktorí majú väčšiu potrebu medziľudského kontaktu s učiteľom, a vzhľadom na nedostatok príležitostí pre učiteľov, aby boli primerane vyškolení na účinné používanie digitálnych nástrojov v školách; keďže vo väčšine prípadov dištančné vzdelávanie nezohľadnilo potreby študentov, ktorí sa vzdelávajú v regionálnych alebo menšinových jazykoch; keďže tento prístup možno považovať za diskriminačný a vyvoláva napätie, úzkosť a pocit neistoty u týchto študentov; |
| --- | --- |

D.

keďže vzdelávanie sa počas pandémie ochorenia COVID-19 umiestnilo medzi odvetviami, ktoré najviac psychicky vyčerpávajú (32), a výskum ukazuje jasné prepojenie medzi duševným zdravím učiteľov a duševným zdravím študentov (33); keďže dištančné vzdelávanie má prirodzené obmedzenia pri výučbe kurzov v laboratóriách a umeleckých kurzov, ako aj odbornom vzdelávaní a telesnej výchove; keďže dištančné vzdelávanie je v mnohých prípadoch pedagogicky nevhodné, najmä pre mladších študentov, ktorí majú väčšiu potrebu medziľudského kontaktu s učiteľom, a vzhľadom na nedostatok príležitostí pre učiteľov, aby boli primerane vyškolení na účinné používanie digitálnych nástrojov v školách; keďže vo väčšine prípadov dištančné vzdelávanie nezohľadnilo potreby študentov, ktorí sa vzdelávajú v regionálnych alebo menšinových jazykoch; keďže tento prístup možno považovať za diskriminačný a vyvoláva napätie, úzkosť a pocit neistoty u týchto študentov;

| E. | keďže vzhľadom na absenciu pevného denného harmonogramu vytvárajúceho upokojujúcu „rutinu“ a vytratenie zvyku navštevovať školu počas dlhého obdobia v niektorých členských štátoch sa teraz po opätovnom otvorení škôl zdá, že mnohí študenti sú „odpojení“, nezaujímajú sa o školský život a majú ťažkosti pri hľadaní svojho tempa, koncentrácie, pocitu spolupatričnosti a záujmu o spoločné ciele školskej komunity; |
| --- | --- |

E.

keďže vzhľadom na absenciu pevného denného harmonogramu vytvárajúceho upokojujúcu „rutinu“ a vytratenie zvyku navštevovať školu počas dlhého obdobia v niektorých členských štátoch sa teraz po opätovnom otvorení škôl zdá, že mnohí študenti sú „odpojení“, nezaujímajú sa o školský život a majú ťažkosti pri hľadaní svojho tempa, koncentrácie, pocitu spolupatričnosti a záujmu o spoločné ciele školskej komunity;

| F. | keďže zatvorenie kultúrnych priestorov – ktoré boli prvé zatvorené a posledné, ktorým sa umožnilo opätovné otvorenie – odoprelo mladým kultúrnym tvorcom, a najmä mladým interpretom príležitosť začať a rozvíjať svoju kariéru v tomto kľúčovom ranom štádiu; |
| --- | --- |

F.

keďže zatvorenie kultúrnych priestorov – ktoré boli prvé zatvorené a posledné, ktorým sa umožnilo opätovné otvorenie – odoprelo mladým kultúrnym tvorcom, a najmä mladým interpretom príležitosť začať a rozvíjať svoju kariéru v tomto kľúčovom ranom štádiu;

| G. | keďže amatérske športy boli vážne postihnuté negatívnymi dôsledkami pandémie, keď v prípade mnohých z nich bola činnosť po dlhú dobu úplne pozastavená; keďže sa očakáva, že profesionálne športové kluby, najmä na miestnej a regionálnej úrovni, budú z dlhodobejšieho hľadiska ešte čeliť vážnym výzvam, pokiaľ ide o ich finančné zotavenie; keďže trvalá strata amatérskeho športu by mala priamy vplyv na mladých športovcov, a to tak z hľadiska ich sociálneho rozvoja, ako aj z hľadiska ich potenciálnej budúcej profesionálnej kariéry v športe; |
| --- | --- |

G.

keďže amatérske športy boli vážne postihnuté negatívnymi dôsledkami pandémie, keď v prípade mnohých z nich bola činnosť po dlhú dobu úplne pozastavená; keďže sa očakáva, že profesionálne športové kluby, najmä na miestnej a regionálnej úrovni, budú z dlhodobejšieho hľadiska ešte čeliť vážnym výzvam, pokiaľ ide o ich finančné zotavenie; keďže trvalá strata amatérskeho športu by mala priamy vplyv na mladých športovcov, a to tak z hľadiska ich sociálneho rozvoja, ako aj z hľadiska ich potenciálnej budúcej profesionálnej kariéry v športe;

| H. | keďže celkový stav duševného zdravia a pohody mladých ľudí sa počas pandémie výrazne zhoršil, pričom problémy súvisiace s duševným zdravím sa vo viacerých členských štátoch v porovnaní s úrovňou pred krízou zdvojnásobili (34), čo odborníkov viedlo k označeniu tohto javu za „tichú pandémiu“ alebo „pandemickú jazvu“; keďže pandémia odhalila nedostatok podpory poskytovanej mladým ľuďom, ktorí čelia problémom súvisiacim s duševným zdravím; keďže marginalizované skupiny, ako sú LGBTIQ+ osoby, rasové a etnické menšiny alebo mladí ľudia s osobitnými potrebami, sú vystavené vyššiemu riziku vzniku poruchy duševného zdravia; keďže skutočné dôsledky problémov s duševným zdravím pre mladých ľudí sa často ťažko identifikujú a dodnes nie sú úplne zrejmé; |
| --- | --- |

H.

keďže celkový stav duševného zdravia a pohody mladých ľudí sa počas pandémie výrazne zhoršil, pričom problémy súvisiace s duševným zdravím sa vo viacerých členských štátoch v porovnaní s úrovňou pred krízou zdvojnásobili (34), čo odborníkov viedlo k označeniu tohto javu za „tichú pandémiu“ alebo „pandemickú jazvu“; keďže pandémia odhalila nedostatok podpory poskytovanej mladým ľuďom, ktorí čelia problémom súvisiacim s duševným zdravím; keďže marginalizované skupiny, ako sú LGBTIQ+ osoby, rasové a etnické menšiny alebo mladí ľudia s osobitnými potrebami, sú vystavené vyššiemu riziku vzniku poruchy duševného zdravia; keďže skutočné dôsledky problémov s duševným zdravím pre mladých ľudí sa často ťažko identifikujú a dodnes nie sú úplne zrejmé;

| I. | keďže nadmerný tlak vyvíjaný na študentov, aby dosahovali lepšie výsledky, a to aj od mladého veku, ešte viac zaťažuje ich duševné zdravie a pohodu; keďže problémy s duševným zdravím sú v našich spoločnostiach veľmi stigmatizujúce, čo vedie k tomu, že mladí ľudia, ktorí majú problémy s duševným zdravím, sú tiež vystavení predsudkom, sociálnej izolácii, verbálnemu násiliu alebo šikanovaniu a vzdelávacie prostredie zažívajú ako nebezpečné prostredie, v ktorom je ťažké vyhľadať pomoc alebo liečbu; |
| --- | --- |

I.

keďže nadmerný tlak vyvíjaný na študentov, aby dosahovali lepšie výsledky, a to aj od mladého veku, ešte viac zaťažuje ich duševné zdravie a pohodu; keďže problémy s duševným zdravím sú v našich spoločnostiach veľmi stigmatizujúce, čo vedie k tomu, že mladí ľudia, ktorí majú problémy s duševným zdravím, sú tiež vystavení predsudkom, sociálnej izolácii, verbálnemu násiliu alebo šikanovaniu a vzdelávacie prostredie zažívajú ako nebezpečné prostredie, v ktorom je ťažké vyhľadať pomoc alebo liečbu;

| J. | keďže existujú veľké rozdiely medzi situáciou v konkrétnych členských štátoch v dôsledku rôznej povahy a rôzneho trvania zavedených opatrení, ako aj rozdielov v prístupe k technológiám a digitálnym nástrojom, ktoré zvýrazňujú nerovnosti medzi vidiekom a mestom; |
| --- | --- |

J.

keďže existujú veľké rozdiely medzi situáciou v konkrétnych členských štátoch v dôsledku rôznej povahy a rôzneho trvania zavedených opatrení, ako aj rozdielov v prístupe k technológiám a digitálnym nástrojom, ktoré zvýrazňujú nerovnosti medzi vidiekom a mestom;

| K. | keďže nútený prechod na virtuálne vzdelávanie nielen prehĺbil už existujúce nerovnosti, ale vytvoril aj nové nerovnosti tým, že deti zo sociálne znevýhodneného prostredia sa nechali bokom v dôsledku stiesnených podmienok bývania, nedostatku digitálnej infraštruktúry alebo vybavenia a problémov s pripojením, čím sa zvýšilo riziko slabých vzdelávacích výsledkov a následne predčasného ukončenia školskej dochádzky u študentov s obmedzenými príležitosťami; |
| --- | --- |

K.

keďže nútený prechod na virtuálne vzdelávanie nielen prehĺbil už existujúce nerovnosti, ale vytvoril aj nové nerovnosti tým, že deti zo sociálne znevýhodneného prostredia sa nechali bokom v dôsledku stiesnených podmienok bývania, nedostatku digitálnej infraštruktúry alebo vybavenia a problémov s pripojením, čím sa zvýšilo riziko slabých vzdelávacích výsledkov a následne predčasného ukončenia školskej dochádzky u študentov s obmedzenými príležitosťami;

| L. | keďže zatvorenie vzdelávacích inštitúcií viedlo k zníženiu úrovne existujúcich vedomostí, strate metodiky nadobúdania nových vedomostí a k skutočnej strate vo vzdelávaní; keďže tieto straty, ktoré budú mať pravdepodobne dlhodobý negatívny vplyv na budúcu pohodu detí a mladých ľudí, sú vyššie medzi študentmi zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených domácností, ktorí počas pandémie dostávali menšiu podporu pri štúdiu; |
| --- | --- |

L.

keďže zatvorenie vzdelávacích inštitúcií viedlo k zníženiu úrovne existujúcich vedomostí, strate metodiky nadobúdania nových vedomostí a k skutočnej strate vo vzdelávaní; keďže tieto straty, ktoré budú mať pravdepodobne dlhodobý negatívny vplyv na budúcu pohodu detí a mladých ľudí, sú vyššie medzi študentmi zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených domácností, ktorí počas pandémie dostávali menšiu podporu pri štúdiu;

| M. | keďže sa zistilo, že 64 % mladých ľudí vo vekovej skupine 18 – 34 rokov čelilo na jar 2021 riziku depresie (35) a že samovražda je druhou najčastejšou príčinou úmrtia mladých ľudí (36) z dôvodu stresu, osamelosti, izolácie, depresie, psychického utrpenia, nedostatočných vzdelávacích, pracovných či finančných príležitostí a nárastu nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj neistoty medzi mladými ľuďmi, pokiaľ ide o širšie sociálne a životné vyhliadky; |
| --- | --- |

M.

keďže sa zistilo, že 64 % mladých ľudí vo vekovej skupine 18 – 34 rokov čelilo na jar 2021 riziku depresie (35) a že samovražda je druhou najčastejšou príčinou úmrtia mladých ľudí (36) z dôvodu stresu, osamelosti, izolácie, depresie, psychického utrpenia, nedostatočných vzdelávacích, pracovných či finančných príležitostí a nárastu nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj neistoty medzi mladými ľuďmi, pokiaľ ide o širšie sociálne a životné vyhliadky;

| N. | keďže v rámci EÚ existujú značné regionálne rozdiely v dostupnosti služieb v oblasti duševného zdravia, pričom dostupnosť pre pacientov zo sociálne znevýhodneného prostredia vrátane detí je ďalej limitovaná obmedzeniami, ktoré existujú v niektorých členských štátoch v súvislosti s uhrádzaním psychoterapie z rozpočtov na verejné zdravie; keďže je veľmi potrebný európsky prístup k duševnému zdraviu detí a mladých ľudí s osobitným zameraním na vzdelávacie a školské poradenstvo a poradenstvo pre mládež; |
| --- | --- |

N.

keďže v rámci EÚ existujú značné regionálne rozdiely v dostupnosti služieb v oblasti duševného zdravia, pričom dostupnosť pre pacientov zo sociálne znevýhodneného prostredia vrátane detí je ďalej limitovaná obmedzeniami, ktoré existujú v niektorých členských štátoch v súvislosti s uhrádzaním psychoterapie z rozpočtov na verejné zdravie; keďže je veľmi potrebný európsky prístup k duševnému zdraviu detí a mladých ľudí s osobitným zameraním na vzdelávacie a školské poradenstvo a poradenstvo pre mládež;

| O. | keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali zvlášť negatívny vplyv na osoby so zdravotným postihnutím alebo osobitnými potrebami; keďže opatrenia prijaté členskými štátmi za výnimočných okolností by mali vždy rešpektovať ich základné práva a zabezpečiť ich rovnaký a nediskriminačný prístup k zdravotnej starostlivosti, sociálnym službám a vzdelávaniu, ako aj k mládežníckym, kultúrnym a športovým činnostiam; |
| --- | --- |

O.

keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali zvlášť negatívny vplyv na osoby so zdravotným postihnutím alebo osobitnými potrebami; keďže opatrenia prijaté členskými štátmi za výnimočných okolností by mali vždy rešpektovať ich základné práva a zabezpečiť ich rovnaký a nediskriminačný prístup k zdravotnej starostlivosti, sociálnym službám a vzdelávaniu, ako aj k mládežníckym, kultúrnym a športovým činnostiam;

| P. | keďže rodové rozdiely majú vplyv na to, ako pandémia zasiahla deti a mladých ľudí, pričom dievčatá a mladé ženy vo väčšej miere zažívajú domáce násilie a trpia psychosomatickými chorobami a poruchami nálad (37); keďže rodové rozdiely v odmeňovaní sa počas pandémie ešte zhoršili, čo ovplyvnilo rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom žien a ich finančnú závislosť od ich partnerov, príbuzných alebo priateľov; keďže séria obmedzení pohybu zvýšila zaťaženie rodičov a opatrovníkov, čo zvýšilo riziko zneužívania návykových látok rodičmi a násilia v rámci rodiny, čo má vplyv na duševné zdravie a pohodu najzraniteľnejších osôb, ako aj detí a mladých ľudí; |
| --- | --- |

P.

keďže rodové rozdiely majú vplyv na to, ako pandémia zasiahla deti a mladých ľudí, pričom dievčatá a mladé ženy vo väčšej miere zažívajú domáce násilie a trpia psychosomatickými chorobami a poruchami nálad (37); keďže rodové rozdiely v odmeňovaní sa počas pandémie ešte zhoršili, čo ovplyvnilo rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom žien a ich finančnú závislosť od ich partnerov, príbuzných alebo priateľov; keďže séria obmedzení pohybu zvýšila zaťaženie rodičov a opatrovníkov, čo zvýšilo riziko zneužívania návykových látok rodičmi a násilia v rámci rodiny, čo má vplyv na duševné zdravie a pohodu najzraniteľnejších osôb, ako aj detí a mladých ľudí;

| Q. | keďže problémy v oblasti duševného zdravia v ranom štádiu osobného vývoja zvyšujú pravdepodobnosť duševných problémov v dospelosti, čo má ďalekosiahle dôsledky pre osobný, sociálny a profesijný rozvoj a kvalitu života; keďže deti a mladí ľudia prechádzajú kritickými fázami svojho neurologického vývinu a sú zvlášť citliví na rozsiahle využívanie digitálnych nástrojov na dištančné vzdelávanie; keďže táto intenzívna digitalizácia vzdelávania vyvoláva otázky týkajúce sa vplyvu technológií na problémy s učením sa; |
| --- | --- |

Q.

keďže problémy v oblasti duševného zdravia v ranom štádiu osobného vývoja zvyšujú pravdepodobnosť duševných problémov v dospelosti, čo má ďalekosiahle dôsledky pre osobný, sociálny a profesijný rozvoj a kvalitu života; keďže deti a mladí ľudia prechádzajú kritickými fázami svojho neurologického vývinu a sú zvlášť citliví na rozsiahle využívanie digitálnych nástrojov na dištančné vzdelávanie; keďže táto intenzívna digitalizácia vzdelávania vyvoláva otázky týkajúce sa vplyvu technológií na problémy s učením sa;

| R. | keďže zatváranie aktivít znížilo úroveň fyzickej zdatnosti mladých ľudí do takej miery, že v súčasnosti má len štvrtina 11-ročných dostatočnú pohybovú aktivitu; |
| --- | --- |

R.

keďže zatváranie aktivít znížilo úroveň fyzickej zdatnosti mladých ľudí do takej miery, že v súčasnosti má len štvrtina 11-ročných dostatočnú pohybovú aktivitu;

| S. | keďže rok 2022 je Európskym rokom mládeže; |
| --- | --- |

S.

keďže rok 2022 je Európskym rokom mládeže;

| T. | keďže akákoľvek stratégia EÚ v oblasti duševného zdravia zameraná na deti a mladých ľudí im musí v prvom rade poskytnúť príležitosti na vypočutie a zohľadnenie ich príspevkov pri vypracúvaní inkluzívnych reakcií; keďže úspešná stratégia musí okrem škôl a učiteľov zahŕňať aj rodičov, rodiny, priateľov, mládežnícke organizácie a služby starostlivosti o mládež, pracovníkov s mládežou, kultúrne inštitúcie a športové kluby tým, že im poskytne primeranú odbornú prípravu zameranú na to, ako riešiť problémy s duševným zdravím, s cieľom vytvoriť holistický prístup a tiež zabezpečiť, aby boli dosiahnutí mladí ľudia zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia a marginalizovaných skupín; |
| --- | --- |

T.

keďže akákoľvek stratégia EÚ v oblasti duševného zdravia zameraná na deti a mladých ľudí im musí v prvom rade poskytnúť príležitosti na vypočutie a zohľadnenie ich príspevkov pri vypracúvaní inkluzívnych reakcií; keďže úspešná stratégia musí okrem škôl a učiteľov zahŕňať aj rodičov, rodiny, priateľov, mládežnícke organizácie a služby starostlivosti o mládež, pracovníkov s mládežou, kultúrne inštitúcie a športové kluby tým, že im poskytne primeranú odbornú prípravu zameranú na to, ako riešiť problémy s duševným zdravím, s cieľom vytvoriť holistický prístup a tiež zabezpečiť, aby boli dosiahnutí mladí ľudia zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia a marginalizovaných skupín;

| U. | keďže z vedeckých údajov vyplýva, že úroveň dôvery v inštitúcie medzi príslušníkmi mladších generácií klesá; keďže je to spôsobené stresom a neistotou spojenou so samotnou pandémiou, ale aj obmedzenou účinnosťou oficiálnych komunikačných kanálov členských štátov pri oslovovaní mladšej generácie, ako aj nárastom dezinformácií a falošných správ týkajúcich sa pandémie; keďže je potrebné venovať osobitnú pozornosť opätovnému vybudovaniu tejto dôvery, čo možno dosiahnuť účasťou primeranou veku vrátane ponúkania príležitostí pre mladých ľudí, aby prevzali iniciatívu a prijímali rozhodnutia formujúce svet, v ktorom žijú, a podpory aktivity mladých ľudí s cieľom posilniť ich postavenie tak, aby mohli o sebe rozhodovať a rozvíjať svoju odolnosť; |
| --- | --- |

U.

keďže z vedeckých údajov vyplýva, že úroveň dôvery v inštitúcie medzi príslušníkmi mladších generácií klesá; keďže je to spôsobené stresom a neistotou spojenou so samotnou pandémiou, ale aj obmedzenou účinnosťou oficiálnych komunikačných kanálov členských štátov pri oslovovaní mladšej generácie, ako aj nárastom dezinformácií a falošných správ týkajúcich sa pandémie; keďže je potrebné venovať osobitnú pozornosť opätovnému vybudovaniu tejto dôvery, čo možno dosiahnuť účasťou primeranou veku vrátane ponúkania príležitostí pre mladých ľudí, aby prevzali iniciatívu a prijímali rozhodnutia formujúce svet, v ktorom žijú, a podpory aktivity mladých ľudí s cieľom posilniť ich postavenie tak, aby mohli o sebe rozhodovať a rozvíjať svoju odolnosť;

| V. | keďže pandémia nám poskytla príležitosť na riešenie dlhodobých problémov súvisiacich s duševným zdravím, ktoré sa predtým neriešili holisticky; keďže duševné zdravie bolo zahrnuté do osobitných cieľov programu EU4Health, čo prispieva k budovaniu európskej zdravotnej únie založenej na silnejších, prístupnejších a odolnejších systémoch zdravotnej starostlivosti, ktoré sú pripravené čeliť možným budúcim krízam; |
| --- | --- |

V.

keďže pandémia nám poskytla príležitosť na riešenie dlhodobých problémov súvisiacich s duševným zdravím, ktoré sa predtým neriešili holisticky; keďže duševné zdravie bolo zahrnuté do osobitných cieľov programu EU4Health, čo prispieva k budovaniu európskej zdravotnej únie založenej na silnejších, prístupnejších a odolnejších systémoch zdravotnej starostlivosti, ktoré sú pripravené čeliť možným budúcim krízam;

| W. | keďže vojna na Ukrajine a jej ničivé dôsledky pre ľudí, výživu, energetiku a financie, ako aj iné globálne hrozby môžu vyústiť do neistoty, ktorá bude podľa očakávaní mať ďalší negatívny vplyv na duševné zdravie a pohodu detí a mladých ľudí; |
| --- | --- |

W.

keďže vojna na Ukrajine a jej ničivé dôsledky pre ľudí, výživu, energetiku a financie, ako aj iné globálne hrozby môžu vyústiť do neistoty, ktorá bude podľa očakávaní mať ďalší negatívny vplyv na duševné zdravie a pohodu detí a mladých ľudí;

| X. | keďže vojna na Ukrajine viedla k vysídleniu miliónov detí a mladých ľudí a spôsobila im rozsiahlu traumu; |
| --- | --- |

X.

keďže vojna na Ukrajine viedla k vysídleniu miliónov detí a mladých ľudí a spôsobila im rozsiahlu traumu;

| 1. | upozorňuje na úlohu, ktorú zohrávajú školy a inštitúcie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ako aj inštitúcie neformálneho a informálneho vzdelávania pri poskytovaní potrebnej materiálnej a psychologickej podpory mladým ľuďom a ich rodinám, a vyzýva členské štáty a regióny, aby poskytli dostatočnú finančnú podporu vzdelávacím inštitúciám hlavného prúdu, najmä prostredníctvom významných investícií do verejného vzdelávania, a aby prijímali a udržali vysokokvalifikovaných učiteľov a pedagogický personál s cieľom uspokojivo zabezpečiť čoraz väčšiu podporu pedagogického, psychologického, fyzického, emocionálneho, kognitívneho a/alebo sociálneho rozvoja mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | v tejto súvislosti naliehavo vyzýva členské štáty, aby výrazne zvýšili verejné výdavky na vzdelávanie a odbornú prípravu nad priemer EÚ (5 % HDP v roku 2020); zdôrazňuje najmä úlohu učiteľov, pedagógov a pracovníkov s mládežou pri napomáhaní psychologickej podpory a rozvoja detí a mladých ľudí; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že treba uznať význam podpory gramotnosti v oblasti duševného zdravia u učiteľov, pedagogických pracovníkov, správcov škôl, sociálnych pracovníkov a pracovníkov s mládežou, ako aj u študentov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prelomili mlčanie obklopujúce problémy s duševným zdravím a odstránili súvisiacu diskriminačnú sociálnu stigmatizáciu holistickým prístupom; preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začali kampaň v celej EÚ na zvýšenie informovanosti o duševnom zdraví v inštitúciách vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom bojovať proti existujúcej stigme, poskytnúť mladým ľuďom prístup k informáciám o duševnom zdraví a vyvolať jasné a širšie spoločenské pochopenie ťažkostí v oblasti duševného zdravia; vyzýva členské štáty, aby do učebných osnov zahrnuli psychologickú prvú pomoc a povinné vzdelávanie v oblasti duševného zdravia bez stigmatizácie, aby študenti, učitelia, profesori, školitelia a akademickí vedúci boli lepšie pripravení reagovať na vzdelávajúce sa osoby a mladých ľudí, ktorí zažívajú problémy s duševným zdravím, čím sa zabezpečí rovnaká podpora duševného zdravia a pohody občanov v celej EÚ; vyzýva členské štáty, aby prispôsobili obsah učebných osnov, prijali všetky potrebné opatrenia na odstránenie kognitívnych medzier, ktoré vznikli počas dištančného vzdelávania, a aby zabránili možnému nárastu neúspechu v škole a predčasného ukončovania školskej dochádzky; trvá na tom, aby členské štáty zabezpečili prístup k inkluzívnemu a spravodlivému kvalitnému vzdelávaniu pre každé dieťa v Európe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité bojovať proti javu nedostatočného oznamovania, pokiaľ ide o duševné zdravie a pohodu, ako aj nedostatočnému zastúpeniu detí a mladých ľudí vo vedeckom výskume v oblasti duševného zdravia; preto vyzýva Komisiu, aby uskutočnila výskum s úplným posúdením dlhodobých účinkov všetkých preventívnych opatrení súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19, ktoré prijali členské štáty, na deti a mladých ľudí s cieľom zmierniť účinky akejkoľvek budúcej sanitárnej krízy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje ťažkosti spojené s meraním mentálneho zdravia a pohody a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali spoločné celostné chápanie zdravia a bezpečnosti, ktoré zahŕňa celkovú fyzickú, duševnú a sociálnu pohodu a vyžaduje si komplexné stratégie prevencie a liečby, vrátane rozvoja nezaujatých ukazovateľov na meranie mentálneho zdravia a pohody, nástrojov na hodnotenie rizika a systémov nahlasovania po konzultácii s učiteľmi, žiakmi, rodičmi a odborníkmi a vedcami s príslušnou špecializáciou, ako aj integráciu kultúrnych, herných a športových aktivít a podporu rozvoja tvorivých a sociálnych zručností; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje potrebu udržateľne a rýchlo obnoviť a posilniť štruktúru európskej práce s mládežou, ktorú pandémia oslabila alebo dokonca zničila; zdôrazňuje, že samotná práca s mládežou musí byť uznaná za to, čím je: nástrojom podpory, ktorý významne prispieva k osobnému rozvoju, pohode a sebarealizácii mladých ľudí; preto vyzýva členské štáty, aby zaviedli konkrétne zlepšenia v práci s mládežou s cieľom poskytnúť podporu tým, ktorí ju najviac potrebujú; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada, aby sa otvorená práca s mládežou v celej EÚ uznala ako ústredný prostriedok socializácie mladých ľudí a aby sa vedome a čoraz viac vytvárali voľné priestory pre mladých ľudí, často pre tých, ktorí majú rovnaký vek, mimo domova rodičov a miest vzdelávania vo formálnom vzdelávaní, ktoré im otvoria príležitosti na to, aby sa mohli organizovať a zúčastňovať sa na komunitných iniciatívach; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby zlepšili a ďalej rozvíjali rámec pre zdravie a bezpečnosť vo vzdelávacom prostredí s cieľom poskytnúť študentom, učiteľom, mladým ľuďom a odborníkom podporu dostatočného počtu kvalifikovaných zamestnancov, ako sú špecializovaní psychológovia alebo iní špecialisti na duševné zdravie, ktorí môžu zohrávať kľúčovú úlohu nielen pre jednotlivcov, ale aj pre celkové školské prostredie, a vytvoriť tak bezpečné prostredie pre deti a mladých ľudí vo všetkých typoch vzdelávacích inštitúcií, v ktorom môžu študenti vyhľadať psychologickú pomoc v raných štádiách duševných problémov; vyzýva členské štáty, aby poskytli podporných pracovníkov pre špeciálne vzdelávacie potreby, ktorí môžu prispieť k tomu, aby sa triedy a spoločenské priestory stali vhodným a príťažlivým miestom pre rast, učenie sa, výmenu názorov v prostredí dôvery a konštruktívnu diskusiu a prekonávanie rozdielov; zdôrazňuje význam nízkoprahovej, poloprofesionálnej psychologickej podpory pre študentov; vyzýva na vytvorenie aktívnej európskej siete na výmenu najlepších postupov a metód na riešenie takýchto výziev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznáva, že poskytnutie hlasu mladým ľuďom v rozhodovacom procese, aby mohli vyjadriť svoje potreby a zúčastňovať sa na ich realizácii, je kľúčom k zlepšeniu účinnosti politík a programov; preto vyzýva vzdelávacie inštitúcie, aby rozšírili účasť a práva spolurozhodovania študentov a mladých ľudí na školách, univerzitách, v odbornej príprave, na pracovisku a v sociálnych inštitúciách a aby zapojili mladých ľudí, najmä mladé ženy, do výskumu a navrhovania programov s cieľom lepšie pochopiť ich životné skúsenosti, priority a vnímanie a lepšie na ne reagovať tak, aby sa zabezpečilo ich zapojenie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby podporovali medziodvetvové investície do boja proti duševným poruchám u detí a mladých ľudí a vypracovali národné akčné plány, ktoré zabezpečia ich vykonávanie na regionálnej a miestnej úrovni, pričom zohľadnia skutočné potreby detí a mladých ľudí s osobitným zreteľom na najviac znevýhodnené skupiny; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prácu mládežníckych organizácií a prácu s mládežou organizovanú v samotných mimovládnych organizáciách podporovali systematickejšie, a vzhľadom na ich význam pre neformálne vzdelávanie a informálne učenie predovšetkým aj finančne, a aby preto z dlhodobého hľadiska zvýšili odolnosť svojich štruktúr cezhraničnej výmeny a spolupráce voči krízam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje zásadný význam nevirtuálnych medziľudských činností a vzťahov v každodennom živote detí a mladých ľudí pre ich celkový blahobyt, ktorý predstavuje základ procesu socializácie a urýchľuje skúsenosti s pocitom spolupatričnosti, pričom zohľadňuje dôležitú úlohu socializácie vo vzdelávaní; preto vyzýva členské štáty, aby zaviedli vhodné opatrenia v oblasti zdravia a bezpečnosti s cieľom zaručiť, aby v prípade budúcich pandémií alebo iných bezprecedentných situácií zostali bezpečne otvorené všetky vzdelávacie prostredia, či už formálnej, informálnej alebo neformálnej povahy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nabáda členské štáty, aby v prípadoch, keď sú nevyhnutne potrebné osobitné opatrenia, konzultovali s odborníkmi v oblasti zdravia a bezpečnosti, školami, učiteľmi, mládežníckymi organizáciami a službami starostlivosti o mládež, ako aj s rodičmi s cieľom primerane zohľadniť potreby rôznych vekových skupín, zraniteľných skupín a mladých ľudí s osobitnými potrebami, obmedzenou pohyblivosťou alebo iným zdravotným postihnutím, ako aj znevýhodnených a marginalizovaných skupín, aby nikoho nenechali bokom a aby neuplatňovali univerzálny prístup; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť jazykovú kontinuitu s cieľom umožniť osobám, ktoré sa vzdelávajú v regionálnych alebo menšinových jazykoch, pokračovať v tomto vzdelávaní v prostredí dištančného alebo zmiešaného učenia; vyzýva preto členské štáty, aby zohľadnili rôzne charakteristiky a potreby vzdelávacích, kultúrnych, mládežníckych a športových aktivít; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje pozitívnu úlohu, ktorú mentorstvo zohralo v niektorých krajinách počas pandémie pri poskytovaní pomoci s riešením problémov mladým ľuďom, čím sa podporilo ich duševné zdravie a poskytlo medziľudské prepojenie, ktoré ponúklo pocit perspektívy, ako aj psychologickú podporu v čase izolácie; vyzýva Komisiu, aby zvážila podporu a financovanie takýchto mentorských programov na európskej úrovni s cieľom podporiť ich rozvoj vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uznáva, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 prehĺbila už existujúce rozdiely vo vzdelávaní tým, že obmedzila príležitosti pre mnohé z najzraniteľnejších detí a mladých ľudí vrátane tých, čo žijú v chudobných alebo vidieckych oblastiach, dievčat, utečencov a ľudí so zdravotným postihnutím; vyzýva na zvýšené úsilie o identifikáciu a podporu detí, mladých ľudí a rodín, ktoré neúmerne zasiahla pandémia, pri zohľadnení kultúrnych a situačných faktorov, ktoré ich ovplyvňujú, s cieľom identifikovať predpandemické rozdiely v poskytovaní služieb v oblasti duševného zdravia a lepšie prispôsobiť verejné systémy; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvážili vplyv ochorenia COVID-19 z rodového hľadiska a zabezpečili pokračovanie sexuálneho a reprodukčného vzdelávania za každých okolností; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby osobitnú pozornosť venovali deťom a mladým ľuďom, ktorí sú zvlášť zraniteľní, ako sú mladé LGBTQ+ osoby, rasizované deti a mladí ľudia, ako aj deti a mladí ľudia s už predtým existujúcimi potrebami v oblasti duševného zdravia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zdravé a vyvážené stravovanie zohráva v duševnom zdraví detí a mladých ľudí; trvá preto na dôležitej sociálnej podpore, ktorú školy poskytujú, ako napríklad vyvážené denné jedlo, ktoré niektoré deti inak nedostávajú doma; vyzýva členské štáty, aby vykonávali odporúčanie 4 v rámci záruky pre deti, v ktorom sa okrem iného požaduje bezplatný prístup k aspoň jednému zdravému jedlu každý školský deň; |
| --- | --- |

16.

| 17. | trvá na tom, že je potrebné zvýšiť financovanie a primerane podporovať príležitosti, ktoré ponúkajú programy ako Erasmus+, Kreatívna Európa a Európsky zbor solidarity, s cieľom zlepšiť skúsenosti s mobilitou, ktoré prispievajú k rozvoju užitočných a potrebných sociálnych zručností pre budúci osobný a profesijný rast mladších generácií, a zvýšiť ich dostupnosť pre všetkých; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali odbornú prípravu a zabezpečili odolnosť programov voči možným budúcim obmedzeniam mobility a tiež zlepšili systematickú výmenu výsledkov projektov s cieľom zvýšiť ich viditeľnosť, rozširovanie a dlhodobý vplyv; vyzýva Komisiu, aby zvýšila financovanie týchto programov Únie v rámci najbližšej revízie viacročného finančného rámca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje obavu, že účinky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na deti a mladých ľudí môžu byť v mnohých prípadoch obmedzené a nemusia priniesť výsledky ani štrukturálne reformy, ktoré by deťom a mladým ľuďom umožnili prístup ku kvalitnému vzdelávaniu alebo zmiernili negatívny vplyv zatvárania kultúrnych priestorov a prístupu ku kultúrnym tvorcom v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 najmä na mladých interpretov, ktorým bola odopretá možnosť začať a rozvíjať svoju kariéru v rozhodujúcej ranej fáze; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili riadne financovanie a spravodlivé zmluvné a pracovné podmienky pre všetkých mladých autorov, interpretov, umelcov a všetkých ostatných kultúrnych tvorcov, pracovníkov a odborníkov pracujúcich v kultúrnom a kreatívnom priemysle vrátane sociálnych médií, ktorí boli nepriaznivo postihnutí v dôsledku pandémie, aby zintenzívnili svoje celkové úsilie o podporu nových umelcov a profesionálov v oblasti kultúry, podporovali mládež a sociálne podnikanie a stanovili tento cieľ v osobitnej časti venovanej mladým umelcom v európskom štatúte umelca; opakuje svoje odporúčanie, aby 10 % národných plánov obnovy a odolnosti smerovalo do vzdelávania a 2 % do kultúrneho a kreatívneho sektora; žiada, aby Komisia dôkladne vyhodnotila projekty a reformy týkajúce sa vzdelávania, mladých ľudí a kultúrneho a kreatívneho sektora, ktoré členské štáty vykonávajú z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a opakuje, že je potrebné, aby sa v národných správach vypracovaných na účely hodnotenia v rámci európskeho semestra kládol väčší dôraz na tieto témy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na význam skúseností v oblasti mobility a výmeny osvedčených postupov medzi učiteľmi, pedagógmi, profesormi, školiteľmi, dobrovoľníkmi a odborníkmi v oblasti práce s mládežou a mládežníckymi organizáciami, kultúrnymi tvorcami a športovými trénermi pri rozširovaní ich znalostí o práci s mládežou a posilňovaní medzinárodného a viacjazyčného rozmeru, najmä so zreteľom na európsky vzdelávací priestor, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2025; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva na celostné chápanie zdravia, ktoré zahŕňa celkovú fyzickú, duševnú a sociálnu pohodu a vyžaduje si komplexné stratégie prevencie a liečby vrátane kultúrnych a športových aktivít a podporu rozvoja tvorivých a sociálnych zručností; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje potrebu podporovať navrhovanie a poskytovanie cielených medzigeneračných služieb, ktoré spájajú skúsenosti starších ľudí s odvahou mladých ľudí do vzájomne výhodnej situácie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje zásadný význam kultúry pre rozvoj individuálnej identity detí a mladých ľudí, ako aj pre ich vzdelávanie vrátane ich chápania spoločnosti a pre ich celkový blahobyt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje naliehavú potrebu vytvoriť inkluzívne, kreatívne, dynamické a zdravé vzdelávacie prostredie od útleho veku s cieľom znížiť riziko psychofyzických porúch v dospelosti; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili začlenenie a rozširovanie všetkých foriem umeleckého vyjadrenia, t. j. hudby, divadla, kinematografie, dokumentárnej tvorby, animácie, výtvarného umenia, tanca a nových experimentálnych foriem umenia v rámci školských osnov a ako mimoškolských umeleckých a športových aktivít, čím stimulujú slobodné vyjadrenie a tvorivosť a umožnia študentom aktívne sa zapájať a skúmať svoj talent; zdôrazňuje, že umenie môže byť ideálnym prvkom interdisciplinárnych projektov a môže podporovať kritické zmýšľanie, a preto by sa nemalo obmedzovať na hodiny umenia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naliehavo vyzýva členské štáty a orgány verejnej moci, aby rozvíjali športovú infraštruktúru a komplexne zvýšili počet hodín telesnej výchovy a ponuku mimoškolských pohybových aktivít v školách vrátane aktivít zameraných na deti a mladých ľudí so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje, že šport, podobne ako umenie, môže byť silným prostriedkom začleňovania detí, ktorým hrozí vylúčenie; pripomína, že umenie a šport v školských osnovách môžu výrazne pomôcť pri riešení globálnych výziev týkajúcich sa mládeže a vzdelávania vrátane vzdelávacích ťažkostí a porúch učenia, ako aj šikanovania, nenávistných prejavov a konzumácie psychotropných látok; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a primerane financovali malé miestne kultúrne iniciatívy, športové kluby, voľnočasové zariadenia, mládežnícke organizácie a inštitúcie starostlivosti o mládež, aby mohli vykonávať voľnočasové, neformálne a informálne vzdelávacie aktivity, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu pri zabezpečovaní rozvoja a blahobytu mladých ľudí a ich rodín poskytovaním zdrojov materiálnej a psychologickej podpory, a to aj tým mladým ľuďom, ktorí majú menej príležitostí alebo čelia diskriminácii; zdôrazňuje skutočnosť, že v znevýhodnených, vidieckych a odľahlých oblastiach sú takéto činnosti jedinou príležitosťou pre deti a mladých ľudí na socializáciu, zvýšenie pocitu občianstva a zachovanie dobrej úrovne duševného zdravia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | požaduje podporu amatérskeho športu a mimoškolských aktivít, keďže neprimerane trpeli ničivými dôsledkami pandémie ochorenia COVID-19; zdôrazňuje, že amatérsky šport je základom pre šport na profesionálnej úrovni a prispieva k osobnému rozvoju a blahobytu, ako aj k regionálnemu rozvoju vidieckych oblastí; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať v prevádzke a podporovať zotavenie profesionálnych športových klubov a športových organizácií, ako aj podporovať športovcov; vyzýva Komisiu, aby primerane podporovala tieto kluby a organizácie, keďže zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní blahobytu a socializácie mladých ľudí; |
| --- | --- |

26.

| 27. | požaduje väčšiu koordináciu na európskej úrovni medzi členskými štátmi, regionálnymi orgánmi a miestnymi zástupcami športových tímov a klubov, kultúrnych združení, mládežníckych a študentských organizácií, vzdelávacích a univerzitných orgánov, sociálnych partnerov zapojených do vzdelávania a súkromného sektora s cieľom posilniť dialóg a spoluprácu a vytvoriť dynamickú, viacúrovňovú sociálnu sieť, ktorá dokáže reagovať na budúce výzvy a prispôsobiť sa im; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa EÚ ako celok stala silnejšou a sebestačnejšou a aby sa pritom na nikoho nezabudlo; poukazuje na to, že musí riešiť rozsiahle geografické, rodové, sociálne, vekové a iné štrukturálne rozdiely, ktoré zhoršuje nedostatočná digitálna infraštruktúra, pripojiteľnosť a nedostatok digitálnych nástrojov vo všetkých členských štátoch, najmä vo vidieckych, vzdialených, ostrovných a horských oblastiach, ako aj v problémových oblastiach (hotspotoch) alebo iných oblastiach, ktoré sú sociálno-ekonomicky znevýhodnené; vyzýva Komisiu, aby rozšírila pôsobnosť a posilnila nezávislé neziskové vzdelávacie platformy EÚ alebo financované z EÚ, ktoré spĺňajú normy EÚ v oblasti ochrany osobných údajov, ako sú eTwinning, EPALE, Erasmus+ a School Education Gateway, aby štátne školy v EÚ, učitelia, školitelia a pedagógovia mohli byť v centre procesu digitálneho vzdelávania bez toho, aby záviseli od platforiem vytvárajúcich zisk; okrem toho upozorňuje na potrebu zohľadniť možné potreby týchto oblastí v prípade budúcich pandémií alebo akýchkoľvek iných bezprecedentných situácií; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že by sa malo vyvinúť úsilie o zovšeobecnenie digitálnej gramotnosti na všetkých úrovniach spoločnosti, čo umožní riadne využívanie digitálnych nástrojov a infraštruktúr; vyzýva preto členské štáty, aby začlenili digitálnu gramotnosť do učebných osnov všetkých vzdelávacích inštitúcií a poskytli potrebnú odbornú prípravu a vybavenie pre učiteľov a pedagógov; zdôrazňuje, že osobitný dôraz by sa mal klásť na ľudí, ktorí sú digitálne vylúčení; upozorňuje na zložitú situáciu žiakov z mnohodetných rodín a rodičov, ktorí sú učitelia, pre ktorých povinnosť pracovať, vyučovať a učiť sa na diaľku znamená veľké výdavky, ktoré si zo skromných súkromných zdrojov často nemôžu dovoliť, na nákup ďalšieho vybavenia, aby splnili požiadavky na vzdelávanie a/alebo prácu na diaľku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že digitálne technológie majú značný potenciál pre učiteľov, školiteľov, pedagógov a učiacich sa ako prístupné, otvorené, sociálne a personalizované technológie, ktoré môžu priniesť inkluzívnejšie vzdelávacie dráhy; domnieva sa, že inteligentné využívanie digitálnych technológií poháňané inovatívnymi vyučovacími metódami a posilňovaním postavenia študentov môže občanov vybaviť kľúčovými kompetenciami pre život; zdôrazňuje však, že nedostatočný dohľad nad digitálnym vzdelávaním mladých ľudí, najmä v znevýhodnenom a vzdialenom prostredí, môže viesť k vyššiemu riziku závislosti a porúch duševného zdravia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby investovali do konkrétnych politík, a to aj v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré reagujú na miestne potreby s cieľom i) odstrániť všetky existujúce rozdiely vrátane rodových, hospodárskych, technologických a sociálnych regionálnych nerovností; ii) zabezpečiť, aby inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, mládežnícke organizácie a štruktúry, ako aj učiaci sa a mladí ľudia vo všeobecnosti získali dostatočnú finančnú podporu, s osobitným dôrazom na najzraniteľnejších učiacich sa, ktorí zaostávajú a potrebujú dodatočnú podporu, aby dosiahli očakávané vzdelávacie ciele, a školy slúžiace obyvateľstvu s vysokou chudobou a vysokým podielom menšín; iii) zabezpečiť, aby boli zavedené potrebné technológie, inovácie, zariadenia a nástroje na podporu učenia sa vrátane digitálnych nástrojov s cieľom konsolidovať, ďalej rozvíjať a poskytovať kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj príležitosti na informálne učenie sa a neformálne vzdelávanie pre všetkých; a iv) podporovať kultúrne iniciatívy spájajúce deti a mladých ľudí v rámci kultúrnej obnovy miestnych komunít; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že už existujúce rodové normy a očakávania môžu byť dôležitými faktormi, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú duševné a fyzické zdravie, ako aj vzdelávacie príležitosti; zdôrazňuje, že je nevyhnutné rozvíjať kapacity pedagógov prostredníctvom primeraných zdrojov a podpory s cieľom lepšie identifikovať a riešiť rodové dôsledky vyplývajúce zo zatvorenia vzdelávania, kultúry a športu na zdravie a pohodu detí a mladých ľudí v širšom zmysle; vyzýva členské štáty, aby podporovali odolné, spravodlivé a rodovo citlivé vzdelávacie systémy, ktoré zabezpečia splnenie rodovo špecifických potrieb, ako je komplexná sexuálna výchova a predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a reakcia naň; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opakuje, že je dôležité investovať do inovácie a výskumu v oblasti vzdelávania, umožniť štátnemu vzdelávaciemu systému prístup k tzv. kultúre inovácie v celej EÚ a zabezpečiť, aby vysokokvalitné vzdelávacie materiály, pedagogické prístupy a nástroje boli prístupné a bezplatne k dispozícii pre všetkých; v tejto súvislosti upozorňuje na potrebu finančného rámca, ktorý umožní refundovateľný nákup alebo prenájom vhodných digitálnych nástrojov vrátane počítačového vybavenia a prístupu k výkonnej internetovej sieti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že je potrebné urýchliť digitalizáciu kultúrnych zdrojov a zdrojov kultúrneho dedičstva, ako aj audiovizuálnych knižníc a zaviesť systémy zliav umožňujúce všeobecný prístup ku kultúrnym zdrojom za zvýhodnené ceny, a to aj pre marginalizované osoby a okrajové školy, ktoré si nemôžu dovoliť kúpiť predplatné; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje potrebu monitorovať vývoj a pedagogické, zdravotné a bezpečnostné dôsledky technologického a digitálneho pokroku prostredníctvom spolupráce a dialógu priamo s mladými ľuďmi, ako aj s odborníkmi, pedagógmi, sociálnymi partnermi v oblasti vzdelávania a ďalšími zástupcami občianskej spoločnosti; poukazuje na naliehavú potrebu kriticky preskúmať možné nebezpečenstvá digitálneho pokroku a jeho nepredvídateľné dôsledky, pričom treba mať na pamäti, že jeho primárnym účelom je slúžiť potrebám ľudí; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby podporovali vedu a výskum v oblasti duševného zdravia mladých ľudí a posúdili dlhodobý vplyv zatvárania, a najmä dlhodobého dištančného vzdelávania, izolácie a neistoty, na získavanie znalostí, neurologický vývin a sociálno-emocionálne zručnosti a aby vypracovali cielené opatrenia na podporu najviac zasiahnutých osôb s cieľom bojovať proti dlhodobým problémom v oblasti duševného zdravia a predchádzať im; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby systematicky zhromažďovali a porovnávali výsledky výskumu, skúsenosti a poznatky pri riešení problémov duševného zdravia medzi mladými ľuďmi v EÚ; ďalej vyzýva Komisiu, aby uľahčila výmenu osvedčených postupov a vzájomné učenie sa medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o tieto záležitosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila informovanosť mladých ľudí o výhodách a rizikách spojených s digitálnou technológiou a zabezpečila nielen ich prístup k technologickým nástrojom, ale aj ich schopnosť bezpečne a správne ich využívať tak, aby slúžili ako cenné nástroje socializácie a demokracie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že dlhšie obdobia strávené v digitálnom prostredí môžu mať ďalekosiahle dôsledky na duševné zdravie a bezpečnosť detí a mladých ľudí, ako je únava z obrazoviek alebo závislosť od internetu, ale aj vystavenie online násiliu a obťažovaniu, ako aj falošným správam, ktoré môžu viesť nielen k depresii, úzkosti a sociálnemu vylúčeniu, ale aj k samovraždám medzi mladými ľuďmi; vyzýva Komisiu, aby podporovala väčšie spoločné a systematické úsilie o prevenciu zameranú na ochranu mladých ľudí pred takýmito ujmami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby vyhlásila Európsky rok duševného zdravia a vypracovala európsky plán na ochranu duševného zdravia vo vzdelávaní, odbornej príprave, informálnom učení sa a neformálnom vzdelávaní; zastáva názor, že každý takýto plán by mal vychádzať zo zistení pracovnej skupiny pre strategický rámec európskeho vzdelávacieho priestoru a poskytovať komplexné usmernenia, navrhovať príklady osvedčených postupov a vytvárať stimuly pre členské štáty, aby zaviedli špecializované opatrenia a moduly odbornej prípravy, čím vybavia učiteľov, školiteľov, pedagógov, pracovníkov s mládežou a zamestnávateľov potrebným súborom zručností na rozpoznanie prvých príznakov vyhorenia, stresu a psychického stresu u učiacich sa, mladých ľudí a mladých stážistov alebo mladých ľudí zúčastňujúcich sa na odbornej príprave s cieľom aktivovať cielené preventívne opatrenia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že daný plán by mal podporovať bezplatnú a pravidelnú psychologickú podporu pre učiteľov, pedagógov a pracovníkov v oblasti starostlivosti o deti a mal by venovať osobitnú pozornosť aj marginalizovaným a znevýhodneným skupinám a osobám so zdravotným postihnutím s cieľom zohľadniť ich osobitné potreby a zabezpečiť im rovnaký prístup ku všetkým činnostiam a príležitostiam; zdôrazňuje, že plán by mal podporovať aj zintenzívnenie väzieb medzi vzdelávacími inštitúciami a kultúrnymi, mládežníckymi a športovými organizáciami s cieľom poskytovať mimoškolské činnosti zakorenené v širšej komunite s cieľom posilniť pocit spolupatričnosti u učiacich sa, podporiť činnosť mladých ľudí a zvýšiť ich spoločenskú angažovanosť; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa riadili odporúčaniami Konferencie o budúcnosti Európy, ktoré sa týkajú minimalizácie vplyvu vážnej krízy na mladých ľudí a ich duševné zdravie, a aby vo všetkých svojich odporúčaniach a návrhoch zohľadnili aj budúce generácie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo vypracúvaní zmierňujúcich opatrení, pokiaľ ide o negatívne dôsledky zastavenia aktivít v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na deti a mladých ľudí, počas celého roka 2023 a aby tento rok využila na navrhnutie silného odkazu Európskeho roka mládeže 2022 pre budúcnosť; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(2)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 101.

(3)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 82.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0045.

(5)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 184.

(6)  Ú. v. EÚ L 462, 28.12.2021, s. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en.

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf.

(9)  Štúdia – Education and Youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations (Vzdelávanie a mládež v období po pandémii COVID-19 v Európe – vplyvy krízy a odporúčanie politík), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia B pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti, 4. máj 2021.

(10)  Štúdia – Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mládež v Európe – vplyvy pandémie COVID-19 na jej ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia A pre politiky v oblasti hospodárstva, vedy a kvality života, 24. september 2021.

(11)  Štúdia – Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations (Kultúrne a kreatívne sektory po pandémii COVID-19 v Európe: vplyvy krízy a odporúčania pre politiky), Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, tematická sekcia B pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti, 18. február 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. a Villarejo, B.: Distance learning from a student perspective (Vzdelávanie na diaľku z pohľadu žiakov), ad hoc správa NESET č. 3/2021.

(13)  Sternadel, D.: The impact of COVID-19 on student learning output across Europe: the challenges of distance education for all (Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávacie výsledky žiakov a študentov v Európe: výzvy vzdelávania na diaľku pre všetkých), ad hoc správa NESET č. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. a Van der Graaf, L.: The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the economic-economic consequences (Vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie znevýhodnených detí a jej sociálno-ekonomické dôsledky), správa NESET-EENEE, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. a Mazza, J.: The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Pravdepodobný vplyv ochorenia COVID-19 na vzdelávanie: úvahy založené na existujúcej literatúre a najnovších medzinárodných súboroch údajov), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacaiso, C. and Şerban, A., ‘Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, European Youth Forum, Brussels, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. a Prinz, C.: Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis (Podpora duševného zdravia mladých ľudí počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19), Politické reakcie OECD na koronavírus (COVID-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/MHF%20Scotland%20Impacts%20of%20Lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  Ú. v. EÚ C 224, 8.6.2022, s. 2.

(25)  Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

(26)  Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 6.

(27)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 152.

(28)  Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 152.

(29)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 2.

(30)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 88.

(31)  WHO European Regional Obesity Report 2022.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/en/chapters/chapter1.html#ch1-1

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  Článok UNICEF s názvom The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children (Záťaž z hľadiska duševného zdravia európskych detí), 4. októbra 2021.

(37)  Flash Eurobarometer Európskeho parlamentu: Ženy v čase pandémie COVID-19.

---

Streda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Nový európsky Bauhaus

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o Novom európskom Bauhause 2021/2255(INI)

(2023/C 125/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä na cieľ č. 4 týkajúci sa kvalitného vzdelávania, cieľ č. 11 týkajúci sa udržateľných miest a komunít a cieľ č. 13 týkajúci sa opatrení v oblasti klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä na cieľ č. 4 týkajúci sa kvalitného vzdelávania, cieľ č. 11 týkajúci sa udržateľných miest a komunít a cieľ č. 13 týkajúci sa opatrení v oblasti klímy,

| — | so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: Zmiernenie zmeny klímy. |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: Zmiernenie zmeny klímy.

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. septembra 2021 s názvom Nový európsky Bauhaus: krásny, udržateľný, spoločný (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. septembra 2021 s názvom Nový európsky Bauhaus: krásny, udržateľný, spoločný (COM(2021)0573),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu: Spolupráca na posilnení ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. júna 2016 s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu: Spolupráca na posilnení ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (COM(2016)0381),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Nová európska stratégia pre kultúru (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Nová európska stratégia pre kultúru (COM(2018)0267),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy budov pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Vlna obnovy budov pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok (COM(2020)0662),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (COM(2021)0550),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108),

| — | so zreteľom na závery Rady z 30. novembra 2021 o kultúre, vysokokvalitnej architektúre a zastavanom prostredí ako kľúčových prvkoch iniciatívy Nový európsky Bauhaus (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 30. novembra 2021 o kultúre, vysokokvalitnej architektúre a zastavanom prostredí ako kľúčových prvkoch iniciatívy Nový európsky Bauhaus (1),

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. novembra 2018 o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. novembra 2018 o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o situácii umelcov a oživení kultúry v EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o situácii umelcov a oživení kultúry v EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o úlohe kultúry, vzdelávania, médií a športu v boji proti rasizmu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o úlohe kultúry, vzdelávania, médií a športu v boji proti rasizmu (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o maximalizácii potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o maximalizácii potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o dosiahnutí účinného politického odkazu Európskeho roka kultúrneho dedičstva (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o dosiahnutí účinného politického odkazu Európskeho roka kultúrneho dedičstva (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2021 o európskom vzdelávacom priestore: spoločný celostný prístup (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2021 o európskom vzdelávacom priestore: spoločný celostný prístup (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o politike súdržnosti a regionálnych stratégiách v oblasti životného prostredia v boji proti zmene klímy (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o politike súdržnosti a regionálnych stratégiách v oblasti životného prostredia v boji proti zmene klímy (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie a stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia (11) (ďalej len „nariadenie o programe Horizont Európa“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie a stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia (11) (ďalej len „nariadenie o programe Horizont Európa“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) (12),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (13),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/690 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre vnútorný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane malých a stredných podnikov, oblasť rastlín, zvierat, potravín a krmív a európsku štatistiku (Program pre jednotný trh) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/690 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre vnútorný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane malých a stredných podnikov, oblasť rastlín, zvierat, potravín a krmív a európsku štatistiku (Program pre jednotný trh) (14),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa (15),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport (16),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/818 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/818 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (17),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity (18),

| — | so zreteľom na novú Lipskú chartu – transformačná sila miest pre spoločné dobro, ktorá bola prijatá 30. novembra 2020 na neformálnom zasadnutí ministrov o mestských otázkach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na novú Lipskú chartu – transformačná sila miest pre spoločné dobro, ktorá bola prijatá 30. novembra 2020 na neformálnom zasadnutí ministrov o mestských otázkach,

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny expertov z členských štátov pre otvorenú metódu koordinácie zo 6. októbra 2021 s názvom Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone (Smerom k spoločnej kultúre architektúry: investovanie do kvalitného životného prostredia pre všetkých), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny expertov z členských štátov pre otvorenú metódu koordinácie zo 6. októbra 2021 s názvom Towards a Shared Culture of Architecture: investing in a high-quality living environment for everyone (Smerom k spoločnej kultúre architektúry: investovanie do kvalitného životného prostredia pre všetkých),

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Davosu prijaté na konferencii ministrov kultúry 22. januára 2018 s názvom Towards a high-quality Baukultur for Europe (Vysokokvalitná kultúra výstavby pre Európu) a na Davoský systém kvality výstavby – osem kritérií pre vysokokvalitnú výstavbu (Davos Baukultur Quality System: Eight criteria for a high-quality Baukultur) vypracovaný následne; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Davosu prijaté na konferencii ministrov kultúry 22. januára 2018 s názvom Towards a high-quality Baukultur for Europe (Vysokokvalitná kultúra výstavby pre Európu) a na Davoský systém kvality výstavby – osem kritérií pre vysokokvalitnú výstavbu (Davos Baukultur Quality System: Eight criteria for a high-quality Baukultur) vypracovaný následne;

| — | so zreteľom na záverečnú správu komisie vlády Spojeného kráľovstva Building Better, Building Beautiful (Stavajme lepšie, stavajme krásne) z 30. januára 2020 s názvom Living with beauty (Život s krásou), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu komisie vlády Spojeného kráľovstva Building Better, Building Beautiful (Stavajme lepšie, stavajme krásne) z 30. januára 2020 s názvom Living with beauty (Život s krásou),

| — | so zreteľom na článok 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 17 o vlastníckom práve, článok 18 o práve na azyl, článok 19 o ochrane v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície, článok 26 o integrácii osôb so zdravotným postihnutím, článok 34 o sociálnom zabezpečení a sociálnej pomoci, článok 36 o prístupe k službám všeobecného hospodárskeho záujmu a článok 37 o ochrane životného prostredia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 17 o vlastníckom práve, článok 18 o práve na azyl, článok 19 o ochrane v prípade vysťahovania, vyhostenia alebo extradície, článok 26 o integrácii osôb so zdravotným postihnutím, článok 34 o sociálnom zabezpečení a sociálnej pomoci, článok 36 o prístupe k službám všeobecného hospodárskeho záujmu a článok 37 o ochrane životného prostredia,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na kapitolu III o sociálnej ochrane a začlenení, zásadu 19 o bývaní a pomoci pre bezdomovcov a zásadu 20 o prístupe k základným službám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, najmä na kapitolu III o sociálnej ochrane a začlenení, zásadu 19 o bývaní a pomoci pre bezdomovcov a zásadu 20 o prístupe k základným službám,

| — | so zreteľom na prácu Spoločného výskumného centra Komisie na iniciatíve Nový európsky Bauhaus, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prácu Spoločného výskumného centra Komisie na iniciatíve Nový európsky Bauhaus,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre rozpočet a Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na spoločnú správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0213/2022),

| A. | keďže Európa sa nachádza v období zelenej, digitálnej a sociálnej transformácie, ktorú urýchľuje hospodársky a sociálny vplyv pandémie ochorenia COVID-19; keďže geopolitická situácia Európy sa v dôsledku ruskej agresie voči Ukrajine mení; keďže na vzostupe sú populizmus, extrémizmus a protieurópske nálady; |
| --- | --- |

A.

keďže Európa sa nachádza v období zelenej, digitálnej a sociálnej transformácie, ktorú urýchľuje hospodársky a sociálny vplyv pandémie ochorenia COVID-19; keďže geopolitická situácia Európy sa v dôsledku ruskej agresie voči Ukrajine mení; keďže na vzostupe sú populizmus, extrémizmus a protieurópske nálady;

| B. | keďže EÚ reaguje na výzvy spojené so zhoršovaním životného prostredia, zmenou klímy a s prehlbujúcim sa nedostatkom prírodných zdrojov, ktoré si vyžadujú ďalekosiahle a ambiciózne politické opatrenia na realizáciu Európskej zelenej dohody, ktorá je hnacou silou úsilia o obnovu a inováciu v rámci možností našej planéty; keďže cieľom iniciatívy Nový európsky Bauhaus ako „duše“ Európskej zelenej dohody je riešiť priestorové a environmentálne potreby Európy transdisciplinárnym, udržateľným, inkluzívnym a estetickým spôsobom; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ reaguje na výzvy spojené so zhoršovaním životného prostredia, zmenou klímy a s prehlbujúcim sa nedostatkom prírodných zdrojov, ktoré si vyžadujú ďalekosiahle a ambiciózne politické opatrenia na realizáciu Európskej zelenej dohody, ktorá je hnacou silou úsilia o obnovu a inováciu v rámci možností našej planéty; keďže cieľom iniciatívy Nový európsky Bauhaus ako „duše“ Európskej zelenej dohody je riešiť priestorové a environmentálne potreby Európy transdisciplinárnym, udržateľným, inkluzívnym a estetickým spôsobom;

| C. | keďže prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 predstavuje pre Úniu, jej členské štáty a podniky zo všetkých odvetví veľkú príležitosť a zároveň výzvu; keďže je potrebné, aby sa v rámci iniciatívy Nový európsky Bauhaus nanovo interpretoval pôvodný Bauhaus s ohľadom na klimatickú krízu, vojnu, pandémiu a prírodné katastrofy, ktoré zvyšujú sociálne nerovnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 predstavuje pre Úniu, jej členské štáty a podniky zo všetkých odvetví veľkú príležitosť a zároveň výzvu; keďže je potrebné, aby sa v rámci iniciatívy Nový európsky Bauhaus nanovo interpretoval pôvodný Bauhaus s ohľadom na klimatickú krízu, vojnu, pandémiu a prírodné katastrofy, ktoré zvyšujú sociálne nerovnosti;

| D. | keďže kultúra a sloboda umenia významne prispievajú k životu spoločnosti, umožňujú nám spolu lepšie žiť, budovať demokratické, inkluzívne a slobodné spoločnosti a opätovne nadobudnúť pocit spoločnej identity a spolupatričnosti; keďže každý by mal mať právo na prístup ku kultúre a účasť na nej; keďže kultúra je nevyhnutná aj na preskúmanie zložitých výziev spoločnosti a kultúrne priestory sú dôležitými miestami pre slobodu prejavu a diskusiu; |
| --- | --- |

D.

keďže kultúra a sloboda umenia významne prispievajú k životu spoločnosti, umožňujú nám spolu lepšie žiť, budovať demokratické, inkluzívne a slobodné spoločnosti a opätovne nadobudnúť pocit spoločnej identity a spolupatričnosti; keďže každý by mal mať právo na prístup ku kultúre a účasť na nej; keďže kultúra je nevyhnutná aj na preskúmanie zložitých výziev spoločnosti a kultúrne priestory sú dôležitými miestami pre slobodu prejavu a diskusiu;

| E. | keďže kultúra je pre EÚ strategickým odvetvím, ktoré pomáha posilňovať jej hospodárstvo prostredníctvom významného príspevku k jej HDP a zamestnanosti a nepriameho príspevku k iným sektorom a odvetviam; keďže kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel sú jednou z oblastí najviac postihnutých pandémiou, zotavujú sa pomalšie ako zvyšok hospodárstva EÚ, a preto by sa mali ďalej propagovať a podporovať; keďže Nový európsky Bauhaus môže umožniť ďalšie investície do tohto odvetvia a zapojiť rôznych aktérov do jeho vykonávania v praxi; |
| --- | --- |

E.

keďže kultúra je pre EÚ strategickým odvetvím, ktoré pomáha posilňovať jej hospodárstvo prostredníctvom významného príspevku k jej HDP a zamestnanosti a nepriameho príspevku k iným sektorom a odvetviam; keďže kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel sú jednou z oblastí najviac postihnutých pandémiou, zotavujú sa pomalšie ako zvyšok hospodárstva EÚ, a preto by sa mali ďalej propagovať a podporovať; keďže Nový európsky Bauhaus môže umožniť ďalšie investície do tohto odvetvia a zapojiť rôznych aktérov do jeho vykonávania v praxi;

| F. | keďže architektúra, mestské a územné plánovanie, mobilita, dizajn, umenie, sociológia a inžinierstvo sa navzájom dopĺňajú a sú nástrojom na budovanie inkluzívnej, udržateľnej a krásnej spoločnosti; keďže tieto odvetvia, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore výskumu a inovácií v záujme udržateľného rozvoja, kultúry udržateľného stavebníctva a inovatívnych, priestorovo efektívnych riešení v súlade s našou zelenou a digitálnou transformáciou, boli narušené krízou spôsobenou ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

F.

keďže architektúra, mestské a územné plánovanie, mobilita, dizajn, umenie, sociológia a inžinierstvo sa navzájom dopĺňajú a sú nástrojom na budovanie inkluzívnej, udržateľnej a krásnej spoločnosti; keďže tieto odvetvia, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore výskumu a inovácií v záujme udržateľného rozvoja, kultúry udržateľného stavebníctva a inovatívnych, priestorovo efektívnych riešení v súlade s našou zelenou a digitálnou transformáciou, boli narušené krízou spôsobenou ochorením COVID-19;

| G. | keďže je naliehavo potrebné vytvoriť udržateľnejšie hospodárske modely v stavebníctve a energetike, ktoré umožnia obehové hospodárstvo v EÚ a zároveň pomôžu bojovať proti energetickej chudobe a dosiahnuť klimatické ciele Únie; |
| --- | --- |

G.

keďže je naliehavo potrebné vytvoriť udržateľnejšie hospodárske modely v stavebníctve a energetike, ktoré umožnia obehové hospodárstvo v EÚ a zároveň pomôžu bojovať proti energetickej chudobe a dosiahnuť klimatické ciele Únie;

| H. | keďže budovám možno pripísať 40 % spotreby energie a energia predstavuje 36 % emisií skleníkových plynov (19); |
| --- | --- |

H.

keďže budovám možno pripísať 40 % spotreby energie a energia predstavuje 36 % emisií skleníkových plynov (19);

| I. | keďže cieľom stratégie Vlna obnovy je zdvojnásobiť mieru obnovy budov v Európe, pričom cieľom je obnova viac než 35 miliónov budov a vytvoriť až 160 000 pracovných miest v stavebnom sektore; |
| --- | --- |

I.

keďže cieľom stratégie Vlna obnovy je zdvojnásobiť mieru obnovy budov v Európe, pričom cieľom je obnova viac než 35 miliónov budov a vytvoriť až 160 000 pracovných miest v stavebnom sektore;

| J. | keďže prístup k bývaniu je základným právom; keďže bezdomovectvo a nedostatočný prístup ku kvalitnému a cenovo dostupnému bývaniu spôsobujú krízu v celej EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže prístup k bývaniu je základným právom; keďže bezdomovectvo a nedostatočný prístup ku kvalitnému a cenovo dostupnému bývaniu spôsobujú krízu v celej EÚ;

| K. | keďže mestá sú miestami pluralizmu, tvorivosti a solidarity; keďže zlé plánovanie a dizajn vo verejnej sfére, stále väčšie rozrastanie miest a nevhodné využívanie pôdy viedli k poklesu kvality výstavby v celej Európe; keďže Nový európsky Bauhaus má potenciál preskúmať možnosti využitia obmedzeného priestoru v mestách udržateľným, estetickým a inkluzívnym spôsobom, zlepšiť prepojenie medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a zabezpečiť účasť obyvateľov na územnom plánovaní a pomôcť im obnoviť mesto ako priestor vytvorený na interakciu a kultúrne činnosti; |
| --- | --- |

K.

keďže mestá sú miestami pluralizmu, tvorivosti a solidarity; keďže zlé plánovanie a dizajn vo verejnej sfére, stále väčšie rozrastanie miest a nevhodné využívanie pôdy viedli k poklesu kvality výstavby v celej Európe; keďže Nový európsky Bauhaus má potenciál preskúmať možnosti využitia obmedzeného priestoru v mestách udržateľným, estetickým a inkluzívnym spôsobom, zlepšiť prepojenie medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a zabezpečiť účasť obyvateľov na územnom plánovaní a pomôcť im obnoviť mesto ako priestor vytvorený na interakciu a kultúrne činnosti;

| L. | keďže budovanie lepšej budúcnosti sa začína kvalitným vzdelávaním a odbornou prípravou vrátane environmentálneho vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, okrem iného prostredníctvom online vzdelávacích príležitostí, ktoré by mali byť prístupné pre všetkých, ako aj zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou; keďže prístup ku kvalitnému vzdelávaniu je základným právom; keďže vzdelávanie a kultúra sú kľúčové pre osobný rozvoj a zohrávajú rozhodujúcu úlohu v demokratickej a občianskej účasti občanov; keďže kvalitne vybudované prostredie si vyžaduje odbornú prípravu kvalifikovaných odborníkov, remeselníkov a pracovníkov v oblasti kultúry; keďže dosiahnutie strategickej autonómie Únie závisí od jej schopnosti vyniknúť vo vzdelávaní, výskume a inováciách; |
| --- | --- |

L.

keďže budovanie lepšej budúcnosti sa začína kvalitným vzdelávaním a odbornou prípravou vrátane environmentálneho vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, okrem iného prostredníctvom online vzdelávacích príležitostí, ktoré by mali byť prístupné pre všetkých, ako aj zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou; keďže prístup ku kvalitnému vzdelávaniu je základným právom; keďže vzdelávanie a kultúra sú kľúčové pre osobný rozvoj a zohrávajú rozhodujúcu úlohu v demokratickej a občianskej účasti občanov; keďže kvalitne vybudované prostredie si vyžaduje odbornú prípravu kvalifikovaných odborníkov, remeselníkov a pracovníkov v oblasti kultúry; keďže dosiahnutie strategickej autonómie Únie závisí od jej schopnosti vyniknúť vo vzdelávaní, výskume a inováciách;

| M. | keďže kultúrne dedičstvo, ktoré odráža hodnoty komunity, je čoraz viac ovplyvňované zmenou klímy a zhoršovaním životného prostredia a čelí ďalším výzvam, ako sú nedostatočné investície, zlé plánovanie a zle riadené toky turistov; keďže Nový európsky Bauhaus môže prispieť k jeho zachovaniu, obnove, prispôsobeniu a ochrane pre budúcnosť; keďže odborníci v odvetví stavebníctva musia prispievať k spoločnému blahu tým, že budú rešpektovať kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

M.

keďže kultúrne dedičstvo, ktoré odráža hodnoty komunity, je čoraz viac ovplyvňované zmenou klímy a zhoršovaním životného prostredia a čelí ďalším výzvam, ako sú nedostatočné investície, zlé plánovanie a zle riadené toky turistov; keďže Nový európsky Bauhaus môže prispieť k jeho zachovaniu, obnove, prispôsobeniu a ochrane pre budúcnosť; keďže odborníci v odvetví stavebníctva musia prispievať k spoločnému blahu tým, že budú rešpektovať kultúrne dedičstvo;

| N. | keďže projekty Nového európskeho Bauhausu si vyžadujú podporný regulačný rámec v súlade s odvetvovými právnymi predpismi EÚ, ako aj udržateľné postupy verejného obstarávania; |
| --- | --- |

N.

keďže projekty Nového európskeho Bauhausu si vyžadujú podporný regulačný rámec v súlade s odvetvovými právnymi predpismi EÚ, ako aj udržateľné postupy verejného obstarávania;

| O. | keďže vojnové akcie Ruska sa zámerne zameriavajú na verejnú infraštruktúru, bytový fond, kultúrne dedičstvo a inú civilnú infraštruktúru na Ukrajine; |
| --- | --- |

O.

keďže vojnové akcie Ruska sa zámerne zameriavajú na verejnú infraštruktúru, bytový fond, kultúrne dedičstvo a inú civilnú infraštruktúru na Ukrajine;

Hlavné ciele

| 1. | pripomína, že historické hnutie Bauhaus prinieslo zmenu v spôsobe myslenia v dizajne, architektúre a umení a jeho významným dedičstvom je optimalizácia vzťahu medzi formou a funkciou, ktorej cieľom bolo demokratizovať kultúru, čo viedlo k radikálnemu novému mysleniu a inováciám a odrážalo skutočné kultúrne a sociálne zmeny v progresívnom umeleckom a vzdelávacom kontexte po prvej svetovej vojne a zároveň prinieslo skutočný úžitok ľuďom; konštatuje, že Nový európsky Bauhaus môže rovnako pozitívne ovplyvniť náš každodenný život tým, že prinesie hmatateľné zmeny a prispeje k spravodlivej transformácii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta iniciatívu Nový európsky Bauhaus, ktorej cieľom je vytvoriť celoeurópske kultúrne hnutie, ktoré prispeje k inteligentnejšiemu, udržateľnejšiemu, inkluzívnejšiemu a príjemnejšiemu životnému prostrediu a podporí miestne a globálne znalosti; zdôrazňuje, že sa musí v prvom rade zamerať na zlepšenie kvality života ľudí vytvorením zdravých a cenovo dostupných obytných priestorov, prehodnotením súčasného stavu a transformáciou priestorov, budov, miest a území, v ktorých ľudia žijú, a to aj v menej rozvinutých, prímestských, vidieckych, vzdialených alebo cezhraničných oblastiach a regiónoch, v súlade s Urbánnou agendou pre EÚ a v nadväznosti na úspešnú prácu, ktorá sa vykonala v rámci programu URBACT, a zároveň zlepšovať spolužitie a verejný priestor pre sociálnu a územnú súdržnosť a demokratický život, riešiť priestorovú segregáciu a historické vylúčenie sociálnych skupín a chrániť životné prostredie počas plánovania a výstavby budov a okolitých priestorov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva Nový európsky Bauhaus ako kreatívnu, interdisciplinárnu a transdisciplinárnu iniciatívu, ktorá po prvýkrát stavia architektúru, dizajn, umenie a vedu do popredia politík EÚ a zároveň sa snaží prispieť k ďalším programom a iniciatívam Únie vrátane jej digitálnej a zelenej transformácie, vďaka čomu sa Európska zelená dohoda stáva hmatateľnou, pozitívnou a inkluzívnou skúsenosťou pre všetkých a dostáva výrazný kreatívny a kultúrny rozmer, čím sa spúšťa ďalšia vlna inovácií; zdôrazňuje, že je potrebné, aby Nový európsky Bauhaus chránil občanov aj pred prírodnými katastrofami a katastrofami súvisiacimi s klímou tým, že do svojich cieľov zahrnie bezpečnostný prvok; konštatuje, že to bude stimulovať nové spôsoby výstavby a používanie inovatívnych, vysokokvalitných, udržateľných a odolných stavebných materiálov vrátane obnovy po katastrofách; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opätovne potvrdzuje, že Nový európsky Bauhaus má potenciál zmeniť spôsob tvorby politík, a to aj prostredníctvom spolupráce s komunitami, podporovať politiky a legislatívny vývoj, ktoré majú vplyv na zastavané prostredie a dobré životné podmienky pracovnej sily, a zadefinovať prostredie budúcnosti tým, že uspokojí potrebu priestorov, ktoré sú prístupné a prispôsobené novým a meniacim sa spôsobom života, ako sú priestory pre netradičné konfigurácie domácností, viacgeneračné bývanie, flexibilné pracovné priestory aj na spoločné využívanie, mestské prostredie priaznivé pre deti a bezpečnejšie priestory pre ženy a zraniteľné osoby; trvá na tom, že Nový európsky Bauhaus musí preukázať úroveň ambícií v súlade so záväzkami Únie v oblasti klímy a vytvoriť pokyny pre členské štáty vrátane miestnych a regionálnych orgánov na jeho vykonávanie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že na to, aby bol Nový európsky Bauhaus úspešný, musí byť prístupný, transparentný, cenovo dostupný, sociálne a geograficky spravodlivý a inkluzívny a musí aktívne zapájať občanov EÚ, komunitné organizácie a miestnych obyvateľov, pričom musí zabezpečovať sociálnu a územnú rozmanitosť a podporovať všetky úrovne projektov zdola nahor – od návrhu projektu až po jeho spustenie a hodnotenie – a zároveň podniknúť aktívne kroky na zabránenie akýmkoľvek elitárskym prístupom alebo nepriaznivým účinkom džentrifikácie a posilniť konzultácie a účasť občanov; zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť do iniciatívy mladých ľudí, najmä mladých architektov, umelcov a pracovníkov v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a priemysle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím alebo zníženou pohyblivosťou, osoby s osobitnými potrebami a znevýhodnené skupiny tým, že sa verejné služby, kultúrny, sociálny a hospodársky život sprístupnia všetkým; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť dobrého designu; trvá na tom, že zdroje sa musia zameriavať aj na vylúčené, marginalizované a znevýhodnené komunity; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že toto inovačné kultúrne hnutie má potenciál postaviť Európu na popredné miesto vo svete v oblasti udržateľnej architektúry, územného a priestorového plánovania, dizajnu, kultúry, udržateľnej mobility a logistiky, technológií, obehového hospodárstva, energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie tým, že podporí spôsoby lepšieho spolunažívania, spolupráce a spoločnej účasti na rekreačných aktivitách, ktoré možno uplatniť aj mimo EÚ; domnieva sa, že sociálne a technologické inovácie sa musia primerane podporovať, a to aj prostredníctvom verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby ďalej rozšírila dosah Nového európskeho Bauhausu zapojením pridružených a partnerských krajín mimo EÚ do tejto iniciatívy, a to aj prostredníctvom stáleho dialógu o Novom európskom Bauhause; uznáva, že Nový európsky Bauhaus má potenciál prispieť k povojnovej obnove miest, spoločností a hospodárstva, najmä v súvislosti s prebiehajúcou vojnou na Ukrajine a so zapojením ukrajinských kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu a jej odborníkov; |
| --- | --- |

8.

Financovanie a riadenie

| 9. | zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus počas prvých rokov svojej existencie nedokázal osloviť všetky krajiny EÚ a zainteresované strany v nich; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili povedomie o tejto iniciatíve a zlepšili koordináciu medzi všetkými úrovňami riadenia, ktoré by mali mať včasný a spravodlivý prístup k informáciám, príležitostiam a financovaniu; nabáda Komisiu, aby uskutočňovala pravidelné stretnutia s členskými štátmi a partnerskými krajinami a aby v členských štátoch zriadila kontaktné miesta s cieľom uľahčiť vykonávanie Nového európskeho Bauhausu a prístup k financovaniu; zdôrazňuje význam primeraných zdrojov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni na podporu vykonávania Nového európskeho Bauhausu v praxi a prispôsobených modelov a postupov financovania a na minimalizáciu administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nabáda členské štáty, aby Nový európsky Bauhaus implementovali do svojich vnútroštátnych politík; zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus môže pomôcť pri riešení výrazných rozdielov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ich schopnosť dosiahnuť ciele tejto iniciatívy, a tým prispieť k vytvoreniu rovnakých podmienok; nabáda všetky verejné orgány vrátane inštitúcií Únie, aby zásady Nového európskeho Bauhausu začlenili do riadenia svojho vlastného zastavaného prostredia a postupov verejného obstarávania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila integrovaný, nediskriminačný, transparentný, zodpovedný a územne štruktúrovaný model riadenia Nového európskeho Bauhausu vrátane účasti a zodpovednosti verejnosti prostredníctvom vhodného územného plánovania a na základe zastrešujúceho rámca riadenia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada Komisiu, aby včas poskytla informácie o tom, ako sa zapojiť do Nového európskeho Bauhausu, a to aj prostredníctvom technickej pomoci zainteresovaným stranám a najlepších postupov, a aby objasnila všeobecné kritériá výberu a hodnotenia projektov a iniciatív Nového európskeho Bauhausu a prideľovanie finančných prostriedkov, najmä:






  — | podporovanie realizácie kľúčových politík (ako je Európska zelená dohoda, environmentálna, priemyselná, sociálna a kultúrna politika); |
| --- | --- | --- |

12.

—

podporovanie realizácie kľúčových politík (ako je Európska zelená dohoda, environmentálna, priemyselná, sociálna a kultúrna politika);

| — | dodržiavanie hlavných zásad iniciatívy Nový európsky Bauhaus, ktorými sú udržateľnosť, inkluzívnosť a estetika, a inšpirovanie sa Davoským systémom kvality výstavby; |
| --- | --- |

—

dodržiavanie hlavných zásad iniciatívy Nový európsky Bauhaus, ktorými sú udržateľnosť, inkluzívnosť a estetika, a inšpirovanie sa Davoským systémom kvality výstavby;

| — | vytváranie nových pracovných miest s kvalitnými pracovnými podmienkami a obchodnými príležitosťami, ktoré pridávajú hospodársku hodnotu a zlepšujú európsku konkurencieschopnosť v súlade so zásadami udržateľného financovania, s osobitným zameraním na zefektívnenie postupov podávania žiadostí o získanie značky Nový európsky Bauhaus a financovanie z prostriedkov EÚ a na posilnenie životaschopnosti malých a stredných podnikov (MSP) a prispievanie k obehovosti a udržateľnosti európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

—

vytváranie nových pracovných miest s kvalitnými pracovnými podmienkami a obchodnými príležitosťami, ktoré pridávajú hospodársku hodnotu a zlepšujú európsku konkurencieschopnosť v súlade so zásadami udržateľného financovania, s osobitným zameraním na zefektívnenie postupov podávania žiadostí o získanie značky Nový európsky Bauhaus a financovanie z prostriedkov EÚ a na posilnenie životaschopnosti malých a stredných podnikov (MSP) a prispievanie k obehovosti a udržateľnosti európskeho hospodárstva;

| — | podporovanie prístupnosti uplatňovaním špecifických kritérií projektu, ako aj cenovej dostupnosti, inkluzívnosti, hľadiska rodovej rovnosti, rozmanitosti, pluralizmu, bezpečnosti a rozvoja občianskeho sociálneho kapitálu; |
| --- | --- |

—

podporovanie prístupnosti uplatňovaním špecifických kritérií projektu, ako aj cenovej dostupnosti, inkluzívnosti, hľadiska rodovej rovnosti, rozmanitosti, pluralizmu, bezpečnosti a rozvoja občianskeho sociálneho kapitálu;

| — | podporovanie účasti a prepojenia všetkých zainteresovaných strán vrátane miestnych a regionálnych samospráv, občianskej spoločnosti a organizácií vedených komunitou, zainteresovaných jednotlivcov, odborníkov a organizácií, ktoré ich zastupujú; |
| --- | --- |

—

podporovanie účasti a prepojenia všetkých zainteresovaných strán vrátane miestnych a regionálnych samospráv, občianskej spoločnosti a organizácií vedených komunitou, zainteresovaných jednotlivcov, odborníkov a organizácií, ktoré ich zastupujú;

| — | zapojenie kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu vrátane kultúrnych tvorcov; |
| --- | --- |

—

zapojenie kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu vrátane kultúrnych tvorcov;

| — | zabezpečenie súladu iniciatívy Nový európsky Bauhaus s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v nadväznosti na ukazovatele Agendy 2030, so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody, s politikami EÚ v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky a so základnými európskymi hodnotami; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie súladu iniciatívy Nový európsky Bauhaus s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja v nadväznosti na ukazovatele Agendy 2030, so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody, s politikami EÚ v oblasti klímy, životného prostredia a energetiky a so základnými európskymi hodnotami;

| 13. | vyzýva Komisiu, aby zásady vyplývajúce z iniciatívy Nový európsky Bauhaus začlenila ako neoddeliteľnú súčasť do všetkých príslušných budúcich právnych predpisov a aby zároveň zdôraznila potrebu synchronizácie medzi Novým európskym Bauhausom a existujúcimi právnymi predpismi, programami a iniciatívami Únie a aby zaručila, že existujúci regulačný rámec, ako sú smernica o energetickej hospodárnosti budov a smernica o energetickej efektívnosti, bude podporovať ciele Nového európskeho Bauhausu a jeho vykonávanie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | okrem toho žiada, aby sa vypracovali osobitné kritériá pre príslušné odvetvia, najmä pre stavebníctvo a architektúru, energetiku, mobilitu, dizajn, technológie, cestovný ruch, vzdelávanie a zručnosti, remeslá, kultúru a umenie a kultúrne dedičstvo, a to v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami v týchto odvetviach a so zohľadnením certifikácie a noriem špecifických pre jednotlivé odvetvia, a žiada opatrenia na podporu synergie medzi týmito odvetviami; pripomína, že je nevyhnutné zohľadniť geografickú rovnováhu, aby sa Nový európsky Bauhaus mohol rovnomerne rozšíriť po celej EÚ i mimo nej; okrem toho zdôrazňuje, že na to, aby projekty získali značku Nový európsky Bauhaus, nemusia byť nadnárodné; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje poľutovanie nad nejednoznačnosťou v otázke financovania iniciatívy Nový európsky Bauhaus od roku 2023; žiada, aby sa počas revízie viacročného finančného rámca (VFR) v polovici trvania zmenilo nariadenie o programe Horizont Európa s cieľom vytvoriť misiu v rámci iniciatívy Nový európsky Bauhaus financovanú sumou 500 miliónov EUR; zdôrazňuje, že program by mal byť podporovaný aj ďalšími relevantnými programami, aby sa dosiahol dodatočný vplyv, a že existujúce programy Únie môžu pomôcť dosiahnuť ciele Nového európskeho Bauhausu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že Nový európsky Bauhaus bude dopĺňať ostatné politiky EÚ vrátane kohéznej politiky, a aby zahrnula podporu Nového európskeho Bauhausu do partnerských dohôd a programov podporovaných štrukturálnymi a kohéznymi politikami EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predložila návrh, aby sa z iniciatívy Nový európsky Bauhaus stal do nasledujúceho VFR nový samostatný program EÚ, pričom konkrétne myšlienky a ciele by malo sprevádzať primerané financovanie; oceňuje úsilie Komisie vyhlásiť prvé výzvy na predkladanie projektov prevzatím finančných prostriedkov z existujúcich programov, ale domnieva sa, že ich vplyv nie je primeraný úrovni ambícií projektu; trvá na tom, že si to vyžiada nové zdroje s osobitným a stabilným rozpočtovým riadkom; zdôrazňuje, že týmto novým programom sa nesmie znížiť financovanie ostatných nedostatočne financovaných programov, najmä programov Kreatívna Európa, Erasmus+ a Európsky zbor solidarity bez ohľadu na prepojenia a synergie, ktoré s nimi môže vytvoriť, ani odviesť pozornosť od ich dohodnutých politických priorít; zdôrazňuje, že zdroje Nového európskeho Bauhausu by sa mali vyčleniť najmä na výskum a inovácie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala jasný plán na prilákanie verejných a etických súkromných investícií vrátane hromadného financovania s osobitným dôrazom na podporu vedúceho postavenia žien v oblasti rizikového kapitálu a startupov; nabáda členské štáty, aby v závislosti od svojich rozpočtových možností vyčlenili primerané finančné prostriedky v súlade so zásadami Nového európskeho Bauhausu prostredníctvom svojich plánov podpory obnovy a odolnosti a európskych štrukturálnych a investičných fondov na projekty v súlade so zásadami a cieľmi Nového európskeho Bauhausu s cieľom stimulovať udržateľný rozvoj a pokryť partnerstvá zahŕňajúce verejné a súkromné subjekty; konštatuje, že to prinesie hmatateľné výsledky v praxi; zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus by mal prispievať aj k vytváraniu priestorov a budov, ktoré uľahčujú podnikanie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje potrebu prekročiť fázy spoločného navrhovania, realizácie a šírenia a zabezpečiť, aby kreatívne myslenie pokračovalo vo všetkých fázach; vyzýva Komisiu, aby vytvorila transparentný mechanizmus monitorovania a hodnotenia založený na dôkazoch, ktorý by zahŕňal všetky príslušné zainteresované strany a ktorý by mal priebežne preskúmavať všetky činnosti Nového európskeho Bauhausu na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni vrátane ich spoločenského a klimatického vplyvu, ich vplyvu na rozvoj regiónov a ich skutočnej tvorby hodnôt v priebehu času, a aby pravidelne podávala správy Európskeho parlamentu a Rade; očakáva, že prvú monitorovaciu správu dostane v roku 2022; |
| --- | --- |

18.

Oblasti rozvoja a zamerania

| 19. | domnieva sa, že hnutie Nový európsky Bauhaus by malo podporovať udržateľnejšie, sociálne inkluzívnejšie a inovatívnejšie spôsoby života založené na nových holistických modeloch plánovania, výstavby a obývania nášho zastavaného prostredia so zmysluplným zapojením obyvateľov do rozhodovacích procesov, aby vyhovovalo vznikajúcim potrebám a meniacim sa modelom spotreby a mobility a pomohlo zabezpečiť dôstojné, kvalitné a cenovo dostupné bývanie pre všetkých, najmä pre zraniteľné skupiny, a to aj prostredníctvom boja proti vylúčeniu z bývania a bezdomovectvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | považuje Nový európsky Bauhaus za príležitosť naplánovať dobre navrhnutú zelenú revitalizáciu verejných priestranstiev zameranú na dosiahnutie cieľov v oblasti dekarbonizácie, renováciu a opätovné využívanie zastaraných budov, premenu starých priemyselných oblastí na nové zelené mestské oblasti a verejné priestranstvá a vybudovanie príslušnej infraštruktúry na uľahčenie fyzickej aktivity, znalostí a kultúrnych výmen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje, aby Nový európsky Bauhaus podporoval 15-minútové mestá s cieľom zaistiť dostupnosť všetkých základných služieb a zariadení pre občanov v pešej vzdialenosti a aby poskytoval inovatívne riešenia pre rozvoj udržateľných mestských oblastí, ako aj udržateľné riešenia v oblasti mobility; zdôrazňuje, že je potrebné, aby Nový európsky Bauhaus prezentoval cenovo dostupné, sociálne inkluzívne a energeticky hospodárne budovy a prispieval k prechodu na verejnú a hromadnú dopravu a menej znečisťujúce dopravné prostriedky; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje význam transformácie, modernizácie a renovácie existujúceho fondu budov vrátane zle navrhnutých a postavených budov, ktorých výstavba prebiehala v totalitných režimoch, význam uplatňovania riešení založených na prírode, ako je drevo, a význam znižovania odpadu a zvyšovania trvanlivosti, opätovnej použiteľnosti a obehovosti v zastavanom prostredí; trvá na tom, že tam, kde je to vhodné, by to malo zahŕňať uprednostňovanie obnovy a adaptívneho opätovného použitia pred demoláciou a novou výstavbou a odstraňovanie prekážok súvisiacich s nakladaním s odpadom a jeho prepravou, ako aj zvyšovanie informovanosti ľudí o uhlíku obsiahnutom a uloženom v materiáloch, aby sa mohli informovane rozhodovať; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus by mal podporovať aj iniciatívy na výstavbu a renováciu cenovo dostupného, vysokokvalitného a energeticky efektívneho sociálneho bývania; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali inovačné vzdelávacie osnovy v súlade so zásadami a cieľmi Nového európskeho Bauhausu pre kultúrne vzdelávanie a rozvoj zručností v oblasti priestorového vnímania, tvorivosti, orientácie a kreslenia a aby začlenili kľúčové zásady Nového európskeho Bauhausu a zelené a digitálne zručnosti do informálneho, neformálneho a vysokoškolského vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, a to aj prostredníctvom ďalšej odbornej prípravy a rekvalifikácie príslušných odborníkov, čo tiež prispeje k vykonávaniu Európskeho programu v oblasti zručností; zdôrazňuje význam zvyšovania informovanosti prostredníctvom vzdelávania o rešpektovaní životného prostredia a kultúrneho dedičstva po konzultácii s Koalíciou pre vzdelávanie v oblasti klímy; vyzýva EÚ, aby podporovala takéto úsilie; vyzýva Komisiu, aby z možností v oblasti mobility urobila neoddeliteľnú súčasť Nového európskeho Bauhausu, najmä pokiaľ ide o odborné vzdelávanie a prípravu, vysokoškolských študentov z príbuzných odborov a kvalifikovaných odborníkov v rámci kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby začlenili všetky aspekty vedomostného trojuholníka – inovácie, výskum a vzdelávanie – podporou partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, a to aj prostredníctvom aliancií európskych univerzít, výskumných organizácií vrátane výskumných centier architektúry a kultúry a priemyslu vrátane príslušných mikropodnikov a MSP, sociálnych podnikov a startupov v úzkej spolupráci s Európskym inovačným a technologickým inštitútom (EIT) a Spoločným výskumným centrom; domnieva sa, že znalostné a inovačné spoločenstvo pre kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel Európskeho inovačného a technologického inštitútu by malo ponúknuť svoje znalosti na dosiahnutie cieľov Nového európskeho Bauhausu, najmä v členských štátoch a regiónoch s pomerne malou inovačnou kapacitou; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus by mohol podporiť energetickú bezpečnosť a efektívnosť podnecovaním investícií a stimulovaním nízkoenergetických a nízkouhlíkových materiálov a riešení s nízkymi emisiami, a to aj prostredníctvom modelov výroby energie z obnoviteľných zdrojov vo vlastníctve družstiev a komunít a projektov využívajúcich odpadové teplo a integrované energetické systémy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na naliehavú otázku rastúcich cien energie a z toho vyplývajúceho nárastu energetickej chudoby domácností EÚ; zdôrazňuje, že projekty Nového európskeho Bauhausu zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti energetickej chudobe a ochrane zraniteľných domácností prostredníctvom inovatívnych riešení v odvetviach budov, stavebníctva, priemyslu a materiálov, keďže je to nutná podmienka dosiahnutia spravodlivej a férovej energetickej transformácie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus by mohol uľahčiť digitálnu transformáciu zlepšením pripojiteľnosti s cieľom zmierniť digitálnu priepasť, dosiahnuť efektívnejšie, inkluzívnejšie, prístupnejšie a ekologicky udržateľnejšie riešenia a zlepšiť využívanie miestnych zdrojov a zručností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uznáva, že Nový európsky Bauhaus je katalyzátor dosahovania transformačných zmien v kreatívnom, stavebnom a podnikateľskom ekosystéme a nového chápania a kvality pri plánovaní, navrhovaní a výstavbe, a to aj tým, že uplatňuje digitálne technológie počas celého životného cyklu budovy, buduje kapacity na vytváranie inovačných modelov a digitálnych technológií pre mestské plánovanie, okrem iného podporou cezhraničnej spolupráce pri výmene údajov, a uplatňuje zásady obehovosti a efektívneho využívania zdrojov pri prechode na uhlíkovú neutralitu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva na vytvorenie stimulov v rámci iniciatívy Nový európsky Bauhaus na podporu využívania udržateľných a trvácnych technológií a materiálov a na podporu inteligentných energetických a environmentálnych riešení a inovácií v oblasti materiálov, procesov, automatizácie a techník obnoviteľným, recyklovateľným a nákladovo efektívnym spôsobom, ktorý znižuje emisie skleníkových plynov, ako sú prefabrikované prvky s udržateľnými materiálmi, fotovoltická alebo nabíjacia infraštruktúra, materiály z biologických a geologických zdrojov a stavebné techniky testované lokálne; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité uľahčiť dodávky potrebné na výrobu takýchto stavebných materiálov vrátane surovín a zároveň zaručiť rovnaké podmienky tým, že sa zabráni narušeniu trhu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uznáva, že kultúrny aspekt iniciatívy Nový európsky Bauhaus má zásadný význam pre jej sociálny a demokratický rozmer; zároveň vyzýva Komisiu, aby vymedzila a vypracovala na dôkazoch založenú metodiku vytvárania návrhov v rámci Nového európskeho Bauhausu s cieľom zabezpečiť, aby sa procesy transformácie priestorov, budov, miest a území zakladali na vedeckom výskume s cieľom dosiahnuť čo najlepšie výsledky; |
| --- | --- |

31.

| 32. | víta inovatívny a integrovaný prístup, ktorý presadzuje iniciatíva Nový európsky Bauhaus prostredníctvom efektívneho využívania priestoru, zachovania, obnovy, zhodnotenia, propagácie a opätovného využívania historického, kultúrneho a prírodného dedičstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využili iniciatívu Nový európsky Bauhaus ako príležitosť na lepšiu ochranu bohatého kultúrneho dedičstva Európy pred vplyvom zhoršovania životného prostredia, zle riadeného cestovného ruchu a iných problémov; zdôrazňuje, že kultúrne pamiatky a miesta kultúrneho dedičstva môžu nájsť nové a širšie využitie prostredníctvom inteligentnej obnovy vrátane zlepšenia energetickej efektívnosti, transformácie a adaptívneho opätovného použitia; uznáva digitalizáciu ako prostriedok zhodnocovania kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

32.

Vykonávanie

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby iniciatívu Nový európsky Bauhaus prepojili s iniciatívou „vlna obnovy“ a využili tak inovačné riešenia, ktoré tento projekt ponúka v rámci komplexnej, holistickej, kvalitnej a nákladovo optimálnej obnovy nášho fondu budov; zdôrazňuje, že táto obnova by sa mala zakladať na dôkladnej analýze životného cyklu budovy a prihliadať na kontext špecifický pre danú lokalitu vrátane miestnych estetických a architektonických charakteristík, ktoré presahujú rámec energetickej efektívnosti a zahŕňajú zlepšenie kvality vnútorného prostredia, energiu z obnoviteľných zdrojov, trvácnosť, dostupnosť, bezpečnosť a eradikáciu škodlivých látok; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na rýchle zvýšenie miery obnovy, okrem iného tým, že zabránia ďalším prekážkam, ktoré bránia obnove; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že environmentálne a sociálne vplyvy všetkých projektov iniciatívy Nový európsky Bauhaus by sa mali posudzovať počas celého ich životného cyklu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby ďalej integrovala Level(s) – novovytvorený rámec pre udržateľné budovy – s cieľom zlepšiť udržateľnosť v tomto odvetví; zdôrazňuje potrebu optimalizovať tento rámec tak, aby bol prístupnejší pre odborníkov v stavebníctve; trvá na tom, aby sa rámec priebežne aktualizoval, aby zahŕňal nové zistenia a závery z projektov iniciatívy Nový európsky Bauhaus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podporuje vytvorenie značky Nový európsky Bauhaus v partnerstve s príslušnými zainteresovanými stranami na základe jasných kritérií uplatňovaných komplexným, holistickým a inkluzívnym spôsobom, pričom sa posúdi hospodárska, environmentálna a sociálna hodnota projektu súvisiaca s udržateľnosťou a podporí sa súčinnosť s existujúcimi značkami a nástrojmi s cieľom uznať projekty a produkty na dosiahnutie kľúčových cieľov iniciatívy Nový európsky Bauhaus a pomôcť im získať prístup k financovaniu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že programami financovania EÚ sa vytvoria stimuly na uchádzanie sa o túto značku, a to aj v prípade projektov vedených občanmi a komunitami; žiada, aby sa preskúmalo, ako sa značka ujme na trhu; zdôrazňuje, že projekty Nového európskeho Bauhausu v stavebníctve by mali byť založené na dôkladnej analýze životného cyklu budov a analýze nákladov na životný cyklus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do navrhovania a realizácie projektov, a to aj vypracovaním podrobných usmernení k uplatňovaniu a budovaním svojich kapacít na vykonávanie iniciatívy Nový európsky Bauhaus; naliehavo vyzýva regionálne a miestne orgány, aby preskúmali, aký úžitok môžu mať miestne kultúrne inštitúcie z uplatňovania zásad iniciatívy Nový európsky Bauhaus, najmä na zmiernenie svojej klimatickej stopy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že prípravná akcia týkajúca sa Platformy na správu znalostí pre Nový európsky Bauhaus v rozpočte na rok 2022 môže pomôcť zefektívniť usmernenia a vymieňať si informácie o možnostiach financovania pre potenciálnych žiadateľov a môže sa od roku 2023 ďalej rozširovať; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje význam väčšej flexibility pre miestne a regionálne orgány pri experimentovaní s projektmi Nového európskeho Bauhausu a poukazuje na to, že umožnením vytvárania experimentálnych regulačných prostredí sa vytvára potenciál pre podporu inovácií v rámci obehového hospodárstva a Nového európskeho Bauhausu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že Nový európsky Bauhaus by mal byť súčasťou širšej kultúrnej dohody pre Európu; zdôrazňuje, že Nový európsky Bauhaus by mal využívať a podporovať nevyužitý potenciál kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu vrátane kultúrnych tvorcov ako hnacej sily udržateľného hospodárskeho rastu a zdroja inovatívnych, vysokokvalitných služieb a produktov, a to tak, že zaručí zapojenie kultúrnych a kreatívnych odvetví a priemyslu, ktoré podporí cielenými pokynmi a ktorým ponúkne nové príležitosti na spoluprácu, vzájomné učenie, budovanie kapacít a kultúrnu výmenu, pričom zúčastneným stranám zabezpečí spravodlivé pracovné podmienky a spravodlivú odmenu; zdôrazňuje, že by sa mala podporovať environmentálna udržateľnosť kultúrnych podujatí spojených s Novým európskym Bauhausom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby umožnila Európskemu parlamentu intenzívnejšie sa zapojiť do činnosti príslušných orgánov Nového európskeho Bauhausu, ako je napríklad okrúhly stôl na vysokej úrovni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žiada, aby budúce laboratórium Nového európskeho Bauhausu prispievalo k výskumu a inováciám v prioritných oblastiach tejto iniciatívy; zdôrazňuje, že je potrebné, aby laboratórium Nového európskeho Bauhausu vypracovalo inovačné odporúčania, spolupracovalo s ďalšími inštitúciami, národnými vládami a regionálnymi a miestnymi štátnymi správami a so zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti a komunitných skupín a stanovilo jasné a transparentné pravidlá fungovania a podávania správ v súlade s touto iniciatívou; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlila realizáciu laboratória a poskytla naň primerané zdroje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta vytvorenie Festivalu Nového európskeho Bauhausu a udeľovanie výročnej Ceny Nového európskeho Bauhausu, ktoré by mali odrážať bohatú kultúrnu rozmanitosť Únie a usilovať sa o synergie s ďalšími relevantnými európskymi oceneniami a podujatiami; zdôrazňuje význam organizovania podujatí Nového európskeho Bauhausu v celej Európe s cieľom osloviť viac ľudí a zvýšiť informovanosť o tejto iniciatíve, a to aj prostredníctvom osobitných podujatí, festivalov a vyhlásenia Európskeho roka Nového európskeho Bauhausu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby cieľové miesta každoročného Festivalu Nového európskeho Bauhausu plánovala so zohľadnením európskych miest, ktoré UNESCO vybralo ako Svetové hlavné mestá architektúry; navrhuje, aby sa tento festival konal v týchto mestách EÚ, ktoré boli vybrané ako Svetové hlavné mestá architektúry, s cieľom zlepšiť propagáciu európskej architektúry a inovácií; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila a pravidelne aktualizovala verejnú, digitálnu a ľahko prístupnú databázu projektov a akcií v rámci iniciatívy Nový európsky Bauhaus s cieľom zviditeľniť výsledky tejto iniciatívy a ďalej ju rozvíjať na základe najlepších postupov, a to aj v kultúrnom odvetví, a posilniť výmenu poznatkov, výskum a vývoj; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žiada, aby sa posilnilo úsilie iniciatívy Nový európsky Bauhaus v oblasti komunikácie, osvety a zviditeľňovania pri súčasnom rešpektovaní viacjazyčnosti s cieľom zvýšiť informovanosť ľudí o iniciatíve, jej podporu z ich strany a ich účasť na nej, a to najmä prostredníctvom participatívnych verejných osvetových činností, a to aj prostredníctvom sociálnych médií a digitálnych publikácií, ako sú kampane na zvyšovanie informovanosti, platforma poskytujúca informácie, najlepšie postupy projektov Nového európskeho Bauhausu zo všetkých členských štátov a vzdelávací obsah vrátane modulu o Novom európskom Bauhause, vytváranie nástrojov a priestorov, ktoré uľahčujú partnerské učenie, výmena nápadov a poznatkov a prieskumy na posúdenie vplyvu projektov Nového európskeho Bauhausu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | poveruje svoju predsedníčku, aby toto uznesenie postúpila Rade a Komisii. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 501 I, 13.12.2021, s. 13.

(2)  Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 12.

(3)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 88.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0057

(5)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 152.

(6)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 68.

(7)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 156.

(8)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 24.

(9)  Ú. v. EÚ C 205, 20.5.2022, s. 17.

(10)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 26.

(11)  Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 172, 17.5.2021, s. 53.

(13)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

(14)  Ú. v. EÚ L 153, 3.5.2021, s. 1.

(15)  Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1.

(16)  Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, s. 1.

(17)  Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, s. 34.

(18)  Ú. v. EÚ L 202, 8.6.2021, s. 32.

(19)  Európska komisia, „Zamerajte sa na: Energetická efektívnosť budov“, 17. februára 2020.

---

Štvrtok 15. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Porušovanie ľudských práv v súvislosti s nútenou deportáciou ukrajinských civilistov do Ruska a núteným osvojením ukrajinských detí v Rusku

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v súvislosti s nútenou deportáciou ukrajinských civilistov do Ruska a núteným osvojením ukrajinských detí v Rusku (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Ukrajine a Rusku, najmä na uznesenia zo 7. apríla 2022 (1), 5. mája 2022 (2) a 19. mája 2022 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Ukrajine a Rusku, najmä na uznesenia zo 7. apríla 2022 (1), 5. mája 2022 (2) a 19. mája 2022 (3),

| — | so zreteľom na Chartu OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu OSN,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Haagske dohovory, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Haagske dohovory,

| — | so zreteľom na Ženevské dohovory a ich dodatkové protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ženevské dohovory a ich dodatkové protokoly,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu (MTS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu (MTS),

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989 a na dodatkové protokoly k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z 20. novembra 1989 a na dodatkové protokoly k nemu,

| — | so zreteľom na Dohovor o zabránení a trestaní zločinu genocídia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o zabránení a trestaní zločinu genocídia,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady o Ukrajine z 30. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady o Ukrajine z 30. mája 2022,

| — | so zreteľom na správu Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“) o porušovaní medzinárodného humanitárneho práva a práva v oblasti ľudských práv, vojnových zločinoch a zločinoch proti ľudskosti spáchaných na Ukrajine z 13. apríla 2022 a 14. júla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“) o porušovaní medzinárodného humanitárneho práva a práva v oblasti ľudských práv, vojnových zločinoch a zločinoch proti ľudskosti spáchaných na Ukrajine z 13. apríla 2022 a 14. júla 2022,

| — | so zreteľom na správy komisára ukrajinského parlamentu pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy komisára ukrajinského parlamentu pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na diskusiu v Bezpečnostnej rade OSN zo 7. septembra 2022 o nútenom vysídľovaní a deportáciách ukrajinských občanov, ako aj o nútených osvojeniach ukrajinských detí v Rusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusiu v Bezpečnostnej rade OSN zo 7. septembra 2022 o nútenom vysídľovaní a deportáciách ukrajinských občanov, ako aj o nútených osvojeniach ukrajinských detí v Rusku,

| — | so zreteľom na správu organizácie Human Rights Watch s názvom „We Had No Choice: Filtration a Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia“ (Nemali sme inú možnosť: filtrácia, Zločin násilného presunu ukrajinských občanov do Ruska) z 1. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácie Human Rights Watch s názvom „We Had No Choice: Filtration a Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia“ (Nemali sme inú možnosť: filtrácia, Zločin násilného presunu ukrajinských občanov do Ruska) z 1. septembra 2022,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Ruská federácia začala 24. februára 2022 nevyprovokovanú, neoprávnenú a nezákonnú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže Rusko sa od začiatku celoplošnej invázie na Ukrajinu dopúšťa rozsiahleho a závažného porušovania ľudských práv a vojnových zločinov vrátane masového zabíjania civilistov a vojnových väzňov, mučenia, sexuálneho násilia, nedobrovoľných zmiznutí, nútenej deportácie, plienenia a bránenia evakuácii a humanitárnym konvojom, čo sú všetko činy zakázané podľa medzinárodného práva, ktoré musia byť stíhané; |
| --- | --- |

A.

keďže Ruská federácia začala 24. februára 2022 nevyprovokovanú, neoprávnenú a nezákonnú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže Rusko sa od začiatku celoplošnej invázie na Ukrajinu dopúšťa rozsiahleho a závažného porušovania ľudských práv a vojnových zločinov vrátane masového zabíjania civilistov a vojnových väzňov, mučenia, sexuálneho násilia, nedobrovoľných zmiznutí, nútenej deportácie, plienenia a bránenia evakuácii a humanitárnym konvojom, čo sú všetko činy zakázané podľa medzinárodného práva, ktoré musia byť stíhané;

| B. | keďže komisár ukrajinského parlamentu pre ľudské práva (ombudsman) odhaduje, že od 24. februára 2022 bolo do Ruskej federácie násilne deportovaných viac ako milión Ukrajincov, a to často až na ďaleký východ Ruska; keďže z rôznych zdrojov vyplýva, že tieto čísla sú podhodnotené, pričom podľa najvyšších odhadov je ich až 2,5 milióna, a že tieto údaje sa neustále zvyšujú; keďže nútené deportácie z Ukrajiny cez tzv. filtračné tábory vykazujú silnú historickú paralelu s nútenými masovými sovietskymi deportáciami a koncentračnými tábormi (gulagmi); keďže nútený presun je vojnový zločin a potenciálny zločin proti ľudskosti; |
| --- | --- |

B.

keďže komisár ukrajinského parlamentu pre ľudské práva (ombudsman) odhaduje, že od 24. februára 2022 bolo do Ruskej federácie násilne deportovaných viac ako milión Ukrajincov, a to často až na ďaleký východ Ruska; keďže z rôznych zdrojov vyplýva, že tieto čísla sú podhodnotené, pričom podľa najvyšších odhadov je ich až 2,5 milióna, a že tieto údaje sa neustále zvyšujú; keďže nútené deportácie z Ukrajiny cez tzv. filtračné tábory vykazujú silnú historickú paralelu s nútenými masovými sovietskymi deportáciami a koncentračnými tábormi (gulagmi); keďže nútený presun je vojnový zločin a potenciálny zločin proti ľudskosti;

| C. | keďže medzinárodné organizácie, ako sú OBSE a OSN, označili rozsiahle nútené deportácie ukrajinských civilistov do Ruskej federácie za jedno z najzávažnejších porušení medzinárodného humanitárneho práva, ktorého sa dopustila Ruská federácia vo svojej agresii voči Ukrajine; |
| --- | --- |

C.

keďže medzinárodné organizácie, ako sú OBSE a OSN, označili rozsiahle nútené deportácie ukrajinských civilistov do Ruskej federácie za jedno z najzávažnejších porušení medzinárodného humanitárneho práva, ktorého sa dopustila Ruská federácia vo svojej agresii voči Ukrajine;

| D. | keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) overil existenciu postupu tzv. filtrácie, ktorá zahŕňa široké, povinné, represívne a nezákonné bezpečnostné preverovanie, ktoré viedlo k mnohým porušeniam ľudských práv ukrajinských občanov; keďže ukrajinskí civilisti sú fakticky internovaní, keď čakajú na tento postup, ktorého trvanie sa pohybuje od niekoľkých hodín až po takmer mesiac; keďže počas filtrácie sú ukrajinskí občania podrobovaní podrobnému vypočúvaniu, telesným prehliadkam, ktoré niekedy zahŕňajú nútené vyzliekanie a mučenie; keďže za takýchto okolností sú ukrajinské ženy a dievčatá vystavené riziku sexuálneho vykorisťovania; |
| --- | --- |

D.

keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) overil existenciu postupu tzv. filtrácie, ktorá zahŕňa široké, povinné, represívne a nezákonné bezpečnostné preverovanie, ktoré viedlo k mnohým porušeniam ľudských práv ukrajinských občanov; keďže ukrajinskí civilisti sú fakticky internovaní, keď čakajú na tento postup, ktorého trvanie sa pohybuje od niekoľkých hodín až po takmer mesiac; keďže počas filtrácie sú ukrajinskí občania podrobovaní podrobnému vypočúvaniu, telesným prehliadkam, ktoré niekedy zahŕňajú nútené vyzliekanie a mučenie; keďže za takýchto okolností sú ukrajinské ženy a dievčatá vystavené riziku sexuálneho vykorisťovania;

| E. | keďže postup filtrácie je systematický a predstavuje hromadný nezákonný zber údajov, ktorý ruským orgánom poskytuje obrovské množstvo osobných údajov o ukrajinských civilistoch vrátane ich biometrických údajov; keďže ide o jasné porušenie práva na súkromie a mohlo by viesť k riziku, že v budúcnosti budú dotknuté osoby terčom útokov; |
| --- | --- |

E.

keďže postup filtrácie je systematický a predstavuje hromadný nezákonný zber údajov, ktorý ruským orgánom poskytuje obrovské množstvo osobných údajov o ukrajinských civilistoch vrátane ich biometrických údajov; keďže ide o jasné porušenie práva na súkromie a mohlo by viesť k riziku, že v budúcnosti budú dotknuté osoby terčom útokov;

| F. | keďže počas tohto procesu ruské orgány často konfiškujú ukrajinské pasy a nútia Ukrajincov k podpísaniu dohôd o pobyte v Rusku, čo im bráni v možnosti návratu domov, pričom ide o zjavné úsilie o zmenu demografického zloženia Ukrajiny; keďže Rusko vo svojej geopolitickej koncepcii „Russkij mir“ („ruský svet“) na okupovaných územiach Ukrajiny okrem nútených deportácií a osvojení vedie zrýchlenú „rusifikáciu“; |
| --- | --- |

F.

keďže počas tohto procesu ruské orgány často konfiškujú ukrajinské pasy a nútia Ukrajincov k podpísaniu dohôd o pobyte v Rusku, čo im bráni v možnosti návratu domov, pričom ide o zjavné úsilie o zmenu demografického zloženia Ukrajiny; keďže Rusko vo svojej geopolitickej koncepcii „Russkij mir“ („ruský svet“) na okupovaných územiach Ukrajiny okrem nútených deportácií a osvojení vedie zrýchlenú „rusifikáciu“;

| G. | keďže ukrajinskí občania, ktorí neprešli postupom filtrácie, sú zadržiavaní a presunutí do ruských detenčných centier a trestných kolónií a sú vystavení riziku vážnej ujmy vrátane mučenia a zlého zaobchádzania, alebo sú nútene zmiznutí; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva zdokumentoval dôveryhodné správy o odlúčení detí od rodín, keď sprevádzajúca dospelá osoba neprešla postupom filtrácie; |
| --- | --- |

G.

keďže ukrajinskí občania, ktorí neprešli postupom filtrácie, sú zadržiavaní a presunutí do ruských detenčných centier a trestných kolónií a sú vystavení riziku vážnej ujmy vrátane mučenia a zlého zaobchádzania, alebo sú nútene zmiznutí; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva zdokumentoval dôveryhodné správy o odlúčení detí od rodín, keď sprevádzajúca dospelá osoba neprešla postupom filtrácie;

| H. | keďže deti, ktoré utekajú pred vojnou, najmä keď sú bez sprievodu, sú vystavené zvýšenému riziku násilia, zneužívania a vykorisťovania, stávajú sa nezvestnými a obeťami obchodovania s ľuďmi, a to predovšetkým keď prechádzajú cez hranice, pričom najmä dievčatám hrozí rodovo motivované násilie; |
| --- | --- |

H.

keďže deti, ktoré utekajú pred vojnou, najmä keď sú bez sprievodu, sú vystavené zvýšenému riziku násilia, zneužívania a vykorisťovania, stávajú sa nezvestnými a obeťami obchodovania s ľuďmi, a to predovšetkým keď prechádzajú cez hranice, pričom najmä dievčatám hrozí rodovo motivované násilie;

| I. | keďže ukrajinský ombudsman 3. septembra 2022 uviedol, že viac ako 200 000 detí už bolo násilne presunutých do Ruskej federácie s cieľom sprístupniť ich ruským rodinám na osvojenie, a boli overené okolnosti nútenej deportácie 7 000 ukrajinských detí; keďže ruské orgány zámerne oddeľujú ukrajinské deti od rodičov a ďalšie unášajú zo sirotincov, iných detských ústavov a nemocníc predtým, ako ich v Rusku následne pripravia na osvojenie; keďže táto činnosť Ruskej federácie je systematická a rozsiahla a okrem iných priestupkov zahŕňa zničenie osobných záznamov deportovaných osôb; |
| --- | --- |

I.

keďže ukrajinský ombudsman 3. septembra 2022 uviedol, že viac ako 200 000 detí už bolo násilne presunutých do Ruskej federácie s cieľom sprístupniť ich ruským rodinám na osvojenie, a boli overené okolnosti nútenej deportácie 7 000 ukrajinských detí; keďže ruské orgány zámerne oddeľujú ukrajinské deti od rodičov a ďalšie unášajú zo sirotincov, iných detských ústavov a nemocníc predtým, ako ich v Rusku následne pripravia na osvojenie; keďže táto činnosť Ruskej federácie je systematická a rozsiahla a okrem iných priestupkov zahŕňa zničenie osobných záznamov deportovaných osôb;

| J. | keďže Ukrajina zriadila portál „Deti vojny“ s cieľom umožniť rodičom stratených, vysídlených a deportovaných detí vymieňať si všetky dostupné údaje; |
| --- | --- |

J.

keďže Ukrajina zriadila portál „Deti vojny“ s cieľom umožniť rodičom stratených, vysídlených a deportovaných detí vymieňať si všetky dostupné údaje;

| K. | keďže keď sa deti nachádzajú na územiach okupovaných Ruskom alebo v samotnom Rusku, proces odchodu alebo zlúčenia s opatrovníkmi je nesmierne zložitý; keďže bez zavedených formálnych postupov na návrat ukrajinských detí na Ukrajinu alebo na ich zlúčenie s ich opatrovníkmi a opatrovateľmi je celý postup vo veľkej miere na pleciach jednotlivcov s podporou miestnych dobrovoľníkov, mimovládnych organizácií a neoficiálnych rokovaní; |
| --- | --- |

K.

keďže keď sa deti nachádzajú na územiach okupovaných Ruskom alebo v samotnom Rusku, proces odchodu alebo zlúčenia s opatrovníkmi je nesmierne zložitý; keďže bez zavedených formálnych postupov na návrat ukrajinských detí na Ukrajinu alebo na ich zlúčenie s ich opatrovníkmi a opatrovateľmi je celý postup vo veľkej miere na pleciach jednotlivcov s podporou miestnych dobrovoľníkov, mimovládnych organizácií a neoficiálnych rokovaní;

| L. | keďže prezident Vladimír Putin 25. a 30. mája 2022 podpísal dekréty, ktorými sa zjednodušuje postup udeľovania ruského občianstva ukrajinským občanom vrátane detí bez rodičovskej starostlivosti a osvojenia ukrajinských detí ruskými rodinami, čím sa ešte viac komplikuje ich návrat na Ukrajinu a uľahčuje proces nútenej asimilácie ukrajinských detí; keďže stovky ukrajinských detí odvtedy dostali ruské občianstvo a boli vyslané novým rodičom v rôznych regiónoch Ruska; |
| --- | --- |

L.

keďže prezident Vladimír Putin 25. a 30. mája 2022 podpísal dekréty, ktorými sa zjednodušuje postup udeľovania ruského občianstva ukrajinským občanom vrátane detí bez rodičovskej starostlivosti a osvojenia ukrajinských detí ruskými rodinami, čím sa ešte viac komplikuje ich návrat na Ukrajinu a uľahčuje proces nútenej asimilácie ukrajinských detí; keďže stovky ukrajinských detí odvtedy dostali ruské občianstvo a boli vyslané novým rodičom v rôznych regiónoch Ruska;

| M. | keďže medzinárodné právo jednoznačne zakazuje deportáciu na okupovanom území alebo z okupovaného územia na územie okupačnej mocnosti, čo predstavuje závažné porušenie ženevských dohovorov a vojnový zločin podľa Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu; keďže medzinárodné právo a prax zakazujú osvojenie dieťaťa počas núdzových situácií alebo bezprostredne po nich; keďže Ukrajina prijala moratórium na medzištátne osvojenia detí na začiatku vojny; keďže Dohovor OSN o právach dieťaťa a štvrtý Ženevský dohovor zakazujú okupačným mocnostiam meniť osobné postavenie detí vrátane ich štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

M.

keďže medzinárodné právo jednoznačne zakazuje deportáciu na okupovanom území alebo z okupovaného územia na územie okupačnej mocnosti, čo predstavuje závažné porušenie ženevských dohovorov a vojnový zločin podľa Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu; keďže medzinárodné právo a prax zakazujú osvojenie dieťaťa počas núdzových situácií alebo bezprostredne po nich; keďže Ukrajina prijala moratórium na medzištátne osvojenia detí na začiatku vojny; keďže Dohovor OSN o právach dieťaťa a štvrtý Ženevský dohovor zakazujú okupačným mocnostiam meniť osobné postavenie detí vrátane ich štátnej príslušnosti;

| N. | keďže podľa článku II Dohovoru OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídia predstavuje násilný presun detí skupiny do inej skupiny s úmyslom úplne alebo čiastočne zničiť národnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú skupinu genocídu; |
| --- | --- |

N.

keďže podľa článku II Dohovoru OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídia predstavuje násilný presun detí skupiny do inej skupiny s úmyslom úplne alebo čiastočne zničiť národnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú skupinu genocídu;

| O. | keďže starším ľuďom, osobám so zdravotným postihnutím a iným zraniteľným skupinám zjavne hrozí mimoriadne riziko uviaznutia v oblastiach okupovaných Ruskom alebo v Rusku, keďže sú často proti svojej vôli umiestňovaní v zariadeniach opatrovateľskej starostlivosti nachádzajúcich sa v Rusku alebo v oblastiach okupovaných Ruskom; keďže tieto zariadenia sú uzatvorené inštitúcie a umiestnenie zraniteľných osôb do nich zásadne oslabuje ich právo na slobodu pohybu; |
| --- | --- |

O.

keďže starším ľuďom, osobám so zdravotným postihnutím a iným zraniteľným skupinám zjavne hrozí mimoriadne riziko uviaznutia v oblastiach okupovaných Ruskom alebo v Rusku, keďže sú často proti svojej vôli umiestňovaní v zariadeniach opatrovateľskej starostlivosti nachádzajúcich sa v Rusku alebo v oblastiach okupovaných Ruskom; keďže tieto zariadenia sú uzatvorené inštitúcie a umiestnenie zraniteľných osôb do nich zásadne oslabuje ich právo na slobodu pohybu;

| P. | keďže ukrajinskí občania v Rusku a na územiach okupovaných Ruskom čelia značným ťažkostiam, ako je nedostatok prostriedkov na živobytie, nemožnosť vymeniť si ukrajinské hrivny alebo vybrať finančné prostriedky pomocou bankových kariet, chýbajúce oblečenie a hygienické potreby a nemožnosť kontaktovať príbuzných; keďže ukrajinskí civilisti sú násilne premiestňovaní do hospodársky znevýhodnených alebo izolovaných oblastí v Rusku, často na Sibíri a nemajú žiadne prostriedky na návrat; keďže osoby, ktoré sa snažia opustiť Rusko, často čelia ťažkostiam pri prechode z Ruska, pretože im chýbajú potrebné identifikačné doklady, ktoré nechali na Ukrajine, keď utekali pred vojnou, alebo im ich ruské orgány skonfiškovali; |
| --- | --- |

P.

keďže ukrajinskí občania v Rusku a na územiach okupovaných Ruskom čelia značným ťažkostiam, ako je nedostatok prostriedkov na živobytie, nemožnosť vymeniť si ukrajinské hrivny alebo vybrať finančné prostriedky pomocou bankových kariet, chýbajúce oblečenie a hygienické potreby a nemožnosť kontaktovať príbuzných; keďže ukrajinskí civilisti sú násilne premiestňovaní do hospodársky znevýhodnených alebo izolovaných oblastí v Rusku, často na Sibíri a nemajú žiadne prostriedky na návrat; keďže osoby, ktoré sa snažia opustiť Rusko, často čelia ťažkostiam pri prechode z Ruska, pretože im chýbajú potrebné identifikačné doklady, ktoré nechali na Ukrajine, keď utekali pred vojnou, alebo im ich ruské orgány skonfiškovali;

| Q. | keďže skreslený príbeh druhej svetovej vojny je základom kremeľskej propagandy odôvodňujúcej agresívnu vojnu, ktorú Rusko v súčasnosti vedie proti Ukrajine; |
| --- | --- |

Q.

keďže skreslený príbeh druhej svetovej vojny je základom kremeľskej propagandy odôvodňujúcej agresívnu vojnu, ktorú Rusko v súčasnosti vedie proti Ukrajine;

| 1. | čo najdôraznejšie odsudzuje útočnú vojnu Ruskej federácie proti Ukrajine, ako aj aktívne zapojenie Bieloruska do nej a žiada, aby Rusko okamžite ukončilo všetky vojenské akcie na Ukrajine a bezpodmienečne stiahlo všetky vojská a vojenské vybavenie z celého medzinárodne uznaného územia Ukrajiny; vyjadruje bezvýhradnú solidaritu s ukrajinským ľudom, plne podporuje nezávislosť, zvrchovanosť a územnú celistvosť Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc a zdôrazňuje, že táto vojna predstavuje vážne porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dôrazne odsudzuje hlásené zverstvá páchané ruskými ozbrojenými silami, ich blízkymi spojencami a rôznymi okupačnými orgánmi, najmä násilné deportácie ukrajinských civilistov vrátane detí do Ruska, ako aj tvrdé praktiky Ruska v tzv. filtračných táboroch, v ktorých sú rodiny rozdeľované a osoby, ktoré sa považujú za „nespoľahlivé“, zmiznú; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Rusko, aby v plnej miere dodržiavalo svoje záväzky podľa medzinárodného práva a okamžite zastavilo nútené deportácie a nútené presuny ukrajinských civilistov do Ruska a území okupovaných Ruskom, všetky nútené presuny detí na ruskom okupované územia a do Ruskej federácie, ako aj akékoľvek medzištátne osvojenia detí presunutých z celého medzinárodne uznaného územia Ukrajiny; vyzýva Rusko, aby zrušilo všetky právne predpisy uľahčujúce osvojenie ukrajinských detí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby medzinárodné a európske organizácie vrátane Medzinárodného výboru Červeného kríža, Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov, Medzinárodnej organizácie pre migráciu a Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva mali neobmedzený prístup do filtračných táborov a iných miest, kde sa nachádzajú ukrajinskí občania po ich presune do Ruska a na územia okupované Ruskom, aby monitorovali tieto zariadenia a pomáhali tým ukrajinským občanom, ktorí sa chcú vrátiť na územie Ukrajiny, vrátiť sa, ako aj tým ukrajinským občanom, ktorí chcú odísť do tretej krajiny, požiadať o azyl a o štatút utečenca a/alebo o zlúčenie rodiny bez toho, aby prešli cez Ukrajinu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žiada Ruskú federáciu, aby bezodkladne poskytla informácie o menách, mieste pobytu a podmienkach pobytu všetkých zadržiavaných alebo deportovaných Ukrajincov a umožnila bezpečný návrat všetkých ukrajinských civilistov vrátane detí, najmä tých, ktorí boli násilne deportovaní na územie Ruskej federácie alebo na ukrajinské územia, ktoré v súčasnosti okupuje Ruská federácia, vytvorením bezpečných komunikačných kanálov a ciest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva všetky štáty a medzinárodné organizácie, aby naliehali na Rusko, aby dodržiavalo zákaz nútených presunov vrátane nútenia civilistov, aby sa evakuovali do neželaných destinácií, a aby uľahčili bezpečný prechod civilistov do destinácie podľa vlastného výberu, najmä pre zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada, aby Rusko v plnej miere dodržiavalo svoje záväzky a zastavilo systematické filtračné operácie, všetky prebiehajúce postupy zberu a uchovávania biometrických údajov, vymazalo nezákonne zozbierané údaje a zabezpečilo, aby civilisti mohli bezpečne a pod medzinárodným dohľadom odísť na územie kontrolované Ukrajinou, ak sa tak rozhodnú; vyzýva Rusko, aby upustilo od akýchkoľvek pokusov o „rusifikáciu“ a o zbavenie Ukrajincov ich národnej identity; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že deti odlúčené od svojich rodičov počas vojny alebo humanitárnej núdzovej situácie nemožno považovať za siroty a musí sa im povoliť a umožniť rýchlo sa vrátiť a zlúčiť sa so svojimi rodičmi alebo zákonnými opatrovníkmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva orgány Ruskej federácie, aby okamžite poskytli medzinárodným organizáciám, ako sú OHCHR a UNICEF, prístup ku všetkým ukrajinským deťom, ktoré boli násilne deportované na územia okupované Ruskom a do Ruska; vyzýva ruské orgány, aby zaistili bezpečnosť a dobré podmienky ukrajinským deťom počas ich pobytu v Rusku a na územiach okupovaných Ruskom a aby ich chránili pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z vojny a jej dôsledkov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na okamžité vytvorenie balíka EÚ na ochranu detí na ochranu a pomoc deťom a mladým ľuďom, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine, ktorý by zahŕňal bezpečný prechod, ochranu pred násilím, zneužívaním, vykorisťovaním a obchodovaním s ľuďmi, ako aj núdzovú pomoc, úsilie o zlúčenie rodiny a dlhodobú rehabilitačnú pomoc; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a členské štáty, aby sa vo verejných vyhláseniach EÚ o nútených presunoch zaoberali kritickou situáciou zraniteľných skupín vrátane detí, starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím a aby podporovali aktivistov a MVO na mieste, ktoré sa o ne snažia postarať a uľahčiť ich bezpečný návrat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s ukrajinskými orgánmi, medzinárodnými organizáciami a občianskou spoločnosťou s cieľom vytvoriť mechanizmy na zdokumentovanie faktov o nútených presunoch (počet a totožnosť osôb vrátane detí, miesto pobytu osôb, ktoré neprešli postupom filtrácie, podmienky ich pobytu v Rusku atď.), a to aj s cieľom určiť miesto ich pobytu, repatriovať najmä všetky nezvestné deti a pomôcť pri zlučovaní rodiny a pátraní; zdôrazňuje potrebu zhromažďovať informácie, ako sú mená osôb, ktoré zmizli počas procesu filtrácie, núteného zadržiavania alebo presunu do Ruska; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty, aby prostredníctvom svojich diplomatických misií v Rusku podporovali vydávanie dočasných cestovných dokladov umožňujúcich ukrajinským občanom uviaznutým v Rusku bez dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov opustiť krajinu, ak si to želajú, a v prípade potreby poskytnúť dočasné útočisko v EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dôrazne odsudzuje ruské prezidentské dekréty z 25. mája a 30. mája 2022; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naliehavo vyzýva Rusko, aby upustilo od svojej politiky pasportizácie a umožnilo Ukrajincom ponechať si pôvodné doklady totožnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | trvá na tom, že voči páchateľom vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti a prípadnej genocídy alebo genocídneho úmyslu, ako aj zodpovedným vládnym predstaviteľom a vojenským veliteľom sa musí vyvodiť zodpovednosť; konštatuje, že nútené premiestnenie a deportácie ukrajinských detí vrátane detí z ústavov do Ruskej federácie a na územia okupované Ruskom a ich nútené osvojenie ruskými rodinami je v rozpore s ukrajinským a medzinárodným právom, najmä s článkom II Dohovoru OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídia; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby podporili úsilie ukrajinských a medzinárodných orgánov zhromažďovať, dokumentovať a uchovávať dôkazy o porušovaní ľudských práv, ku ktorému došlo v súvislosti s ruskou vojnou proti Ukrajine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva vládu Ukrajiny, aby ratifikovala Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu s cieľom uľahčiť stíhanie vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti vrátane nútených deportácií, a vyzýva všetky európske krajiny, aby podpísali alebo ratifikovali Medzinárodný dohovor OSN o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľnými zmiznutiami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali všetky legitímne medzinárodné a vnútroštátne postupy, a to aj podľa zásady univerzálnej jurisdikcie, a aby vyšetrili údajné zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny s cieľom postaviť všetkých páchateľov na zodpovednosť pred súdom vrátane prípadov nútených presunov, nútených osvojení a nedobrovoľných zmiznutí; dôrazne víta prebiehajúce vyšetrovania Medzinárodného trestného súdu v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli politickú, právnu, technickú, finančnú a akúkoľvek inú podporu potrebnú na zriadenie osobitného tribunálu, ktorý by sa zaoberal trestným činom agresie Ruskej federácie voči Ukrajine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta rýchle prijatie sankcií Radou a vyzýva na nepretržitú jednotu inštitúcií EÚ a členských štátov v reakcii na ruskú agresiu voči Ukrajine, ako aj vysokú úroveň koordinácie medzi krajinami G7; vyzýva všetkých partnerov, najmä kandidátske krajiny EÚ a potenciálne kandidátske krajiny, aby sa zosúladili s balíkmi sankcií; požaduje rozšírenie zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú sankcie, a to najmä tak, aby zahŕňal všetky subjekty a osoby, ktoré boli identifikované ako zodpovedné za prípravu a organizáciu nútených deportácií a nútených osvojení, alebo za činnosť tzv. filtračných táborov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | berie na vedomie silnú historickú paralelu medzi trestnými činmi Ruska na Ukrajine a sovietskymi zločinmi na územiach okupovaných Sovietskym zväzom; považuje masové sovietske deportácie, ktoré nariadil, naplánoval a vykonal sovietsky komunistický režim a celý systém gulagov za zločiny proti ľudskosti; zdôrazňuje význam pamiatky, historického výskumu a vzdelávania o totalitnej minulosti s cieľom posilniť občianske povedomie a zvyšovať odolnosť voči dezinformáciám; požaduje dôkladné historické a právne hodnotenie a transparentnú verejnú diskusiu o sovietskych zločinoch, najmä v samotnom Rusku, s cieľom znemožniť opakovanie podobných trestných činov v budúcnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva, Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov, Medzinárodnej organizácii pre migráciu, Medzinárodnému výboru Červeného kríža, Medzinárodnému trestnému súdu, Detskému fondu OSN, prezidentovi, vláde a parlamentu Ukrajiny, bieloruským orgánom a prezidentovi, vláde a parlamentu Ruskej federácie. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. apríla 2022 o ochrane EÚ poskytovanej deťom a mladým ľuďom na úteku pred vojnou na Ukrajine (Prijaté texty, P9_TA(2022)0120).

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. mája 2022 o vplyve vojny proti Ukrajine na ženy, Prijaté texty (P9_TA(2022)0206).

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2022 o boji proti beztrestnosti za vojnové zločiny na Ukrajine Prijaté texty (P9_TA(2022)0218).

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Porušovanie ľudských práv v Ugande a Tanzánii v súvislosti s investíciami do projektov v oblasti fosílnych palív

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o porušovaní ľudských práv v Ugande a Tanzánii v súvislosti s investíciami do projektov v oblasti fosílnych palív (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Ugande a Tanzánii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Ugande a Tanzánii,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv a usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv týkajúce sa slobody prejavu online a offline, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv a usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv týkajúce sa slobody prejavu online a offline,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, ktorej signatárom je Uganda, a najmä na jej článok 9, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, ktorej signatárom je Uganda, a najmä na jej článok 9,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, ktorý Uganda ratifikovala 21. júna 1995, najmä na jeho článok 9, ktorý zaručuje právo na ochranu pred svojvoľným zatýkaním alebo zadržiavaním, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, ktorý Uganda ratifikovala 21. júna 1995, najmä na jeho článok 9, ktorý zaručuje právo na ochranu pred svojvoľným zatýkaním alebo zadržiavaním,

| — | so zreteľom na Deklaráciu o práve a povinnosti jednotlivcov, skupín a orgánov spoločnosti podporovať a chrániť všeobecne uznávané ľudské práva a základné slobody, známu tiež ako Deklarácia o ochrancoch ľudských práv, prijatú 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu o práve a povinnosti jednotlivcov, skupín a orgánov spoločnosti podporovať a chrániť všeobecne uznávané ľudské práva a základné slobody, známu tiež ako Deklarácia o ochrancoch ľudských práv, prijatú 9. decembra 1998,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v Paríži 12. decembra 2015 a podpísanú 22. apríla 2016 okrem iného všetkými krajinami EÚ, Ugandou a Tanzániou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v Paríži 12. decembra 2015 a podpísanú 22. apríla 2016 okrem iného všetkými krajinami EÚ, Ugandou a Tanzániou,

| — | so zreteľom na spoločnú stratégiu Afriky a EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú stratégiu Afriky a EÚ,

| — | so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 28. júla 2022, o ktorej hlasovalo 161 krajín vrátane všetkých členských štátov EÚ a v ktorej sa prístup k čistému a zdravému životnému prostrediu vyhlasuje za všeobecné ľudské právo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 28. júla 2022, o ktorej hlasovalo 161 krajín vrátane všetkých členských štátov EÚ a v ktorej sa prístup k čistému a zdravému životnému prostrediu vyhlasuje za všeobecné ľudské právo,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže na rozvojovom projekte jazera Albert sa podieľa niekoľko partnerov, a to francúzska nadnárodná ropná spoločnosť TotalEnergies (Total) ako hlavný investor, China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company a Tanzania Petroleum Development Corporation; keďže produkcia v rámci tohto projektu sa bude dodávať do prístavu Tanga v Tanzánii cez cezhraničný plynovod, konkrétne Východoafrický ropovod (East African Petroleum Pipeline, EACOP); keďže EACOP sa začal realizovať 1. februára 2022 a jeho dokončenie sa plánuje do roku 2025; keďže spoločnosť Total začala dva veľké projekty prieskumu ložísk ropy v Ugande, pričom jedným z nich je projekt Tilenga, ktorý bude zahŕňať ťažbu ropy v prírodnej rezervácii Murchison Falls; |
| --- | --- |

A.

keďže na rozvojovom projekte jazera Albert sa podieľa niekoľko partnerov, a to francúzska nadnárodná ropná spoločnosť TotalEnergies (Total) ako hlavný investor, China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company a Tanzania Petroleum Development Corporation; keďže produkcia v rámci tohto projektu sa bude dodávať do prístavu Tanga v Tanzánii cez cezhraničný plynovod, konkrétne Východoafrický ropovod (East African Petroleum Pipeline, EACOP); keďže EACOP sa začal realizovať 1. februára 2022 a jeho dokončenie sa plánuje do roku 2025; keďže spoločnosť Total začala dva veľké projekty prieskumu ložísk ropy v Ugande, pričom jedným z nich je projekt Tilenga, ktorý bude zahŕňať ťažbu ropy v prírodnej rezervácii Murchison Falls;

| B. | keďže sa očakáva, že fázy výstavby a prevádzky budú mať ďalšie závažné nepriaznivé vplyvy na komunity v oblastiach ťažby ropy a ropovodu vrátane ohrozenia vodných zdrojov a nenapraviteľného poškodenia živobytia poľnohospodárov, rybárov a vlastníkov podnikov v oblasti cestovného ruchu, ktorí sú závislí od bohatých prírodných zdrojov regiónu; keďže zariadenia ropovodu EACOP umiestnené na mori pri pobreží Tanzánie budú postavené v oblasti s vysokým rizikom cunami, čo ohrozuje chránené morské oblasti; keďže na tieto riziká upozornila vo svojej správe Advisory Review of the resubmitted Environmental and Social Impact Assessment for the EACOP holandská komisia pre environmentálne hodnotenie, ktorá zdôraznila najmä to, že navrhovaná technika prechodov cez vodu a mokrade (otvorená priekopa) môže mať významné negatívne vplyvy, najmä v mokradiach; |
| --- | --- |

B.

keďže sa očakáva, že fázy výstavby a prevádzky budú mať ďalšie závažné nepriaznivé vplyvy na komunity v oblastiach ťažby ropy a ropovodu vrátane ohrozenia vodných zdrojov a nenapraviteľného poškodenia živobytia poľnohospodárov, rybárov a vlastníkov podnikov v oblasti cestovného ruchu, ktorí sú závislí od bohatých prírodných zdrojov regiónu; keďže zariadenia ropovodu EACOP umiestnené na mori pri pobreží Tanzánie budú postavené v oblasti s vysokým rizikom cunami, čo ohrozuje chránené morské oblasti; keďže na tieto riziká upozornila vo svojej správe Advisory Review of the resubmitted Environmental and Social Impact Assessment for the EACOP holandská komisia pre environmentálne hodnotenie, ktorá zdôraznila najmä to, že navrhovaná technika prechodov cez vodu a mokrade (otvorená priekopa) môže mať významné negatívne vplyvy, najmä v mokradiach;

| C. | keďže riziká a vplyvy spôsobené ropnými poľami a rozvojom plynovodnej infraštruktúrysú už podľa správ obrovské a boli podrobne zdokumentované v mnohých komunitných posúdeniach vplyvu a nezávislých odborných štúdiách; keďže sa predpokladá, že projekt ohrozí prírodné rezervácie a biotopy; keďže napriek tomu, že partneri projektu oznámili, že projekt prinesie ekonomické výhody a bude prínosom pre zamestnanosť, mnohí občania východnej Afriky a tamojšie organizácie občianskej spoločnosti naďalej vyjadrujú dôrazný nesúhlas s výstavbou plynovodu a s ním súvisiacimi projektmi, pričom tvrdia, že jeho vplyv na miestne spoločenstvá a životné prostredie nestojí za riziko, ktoré je s ním spojené; |
| --- | --- |

C.

keďže riziká a vplyvy spôsobené ropnými poľami a rozvojom plynovodnej infraštruktúrysú už podľa správ obrovské a boli podrobne zdokumentované v mnohých komunitných posúdeniach vplyvu a nezávislých odborných štúdiách; keďže sa predpokladá, že projekt ohrozí prírodné rezervácie a biotopy; keďže napriek tomu, že partneri projektu oznámili, že projekt prinesie ekonomické výhody a bude prínosom pre zamestnanosť, mnohí občania východnej Afriky a tamojšie organizácie občianskej spoločnosti naďalej vyjadrujú dôrazný nesúhlas s výstavbou plynovodu a s ním súvisiacimi projektmi, pričom tvrdia, že jeho vplyv na miestne spoločenstvá a životné prostredie nestojí za riziko, ktoré je s ním spojené;

| D. | keďže väčšina plánovanej produkcie z tohto rozsiahleho ropného projektu by sa mala vyťažiť a predávať po roku 2030; keďže ťažbou ropy v Ugande by sa vyprodukovalo až 34 miliónov ton emisií uhlíka ročne; keďže Medzinárodná agentúra pre energiu (IEA) v správe z roku 2021 varovala, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC s cieľom zabrániť najdeštruktívnejším dôsledkom zmeny klímy by si vyžadovalo okamžité zastavenie rozvoja nových činností súvisiacich s ťažbou ropy a zemného plynu; keďže viacerí odborníci na životné prostredie a klímu poukázali na to, že v týchto hodnoteniach environmentálnych a sociálnych vplyvov je niekoľko kritických nedostatkov, a domnievajú sa, že „ropné úniky v rámci projektu EACOP sa budú vyskytovať počas celého trvania projektu“; |
| --- | --- |

D.

keďže väčšina plánovanej produkcie z tohto rozsiahleho ropného projektu by sa mala vyťažiť a predávať po roku 2030; keďže ťažbou ropy v Ugande by sa vyprodukovalo až 34 miliónov ton emisií uhlíka ročne; keďže Medzinárodná agentúra pre energiu (IEA) v správe z roku 2021 varovala, že obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5 oC s cieľom zabrániť najdeštruktívnejším dôsledkom zmeny klímy by si vyžadovalo okamžité zastavenie rozvoja nových činností súvisiacich s ťažbou ropy a zemného plynu; keďže viacerí odborníci na životné prostredie a klímu poukázali na to, že v týchto hodnoteniach environmentálnych a sociálnych vplyvov je niekoľko kritických nedostatkov, a domnievajú sa, že „ropné úniky v rámci projektu EACOP sa budú vyskytovať počas celého trvania projektu“;

| E. | keďže štyria osobitní spravodajcovia OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv vo svojom oznámení z 24. januára 2022 vyjadrili obavy v súvislosti so zatýkaním, zastrašovaním a súdnym obťažovaním obhajcov ľudských práv a mimovládnych organizácií (MVO), ktorí pracujú v ropnom a plynárenskom odvetví v Ugande; keďže viacerí obhajcovia ľudských práv, novinári a aktéri občianskej spoločnosti boli údajne vystavení kriminalizácii, zastrašovaniu a obťažovaniu vrátane Maxwella Atuhura, aktivistu za práva v oblasti životného prostredia a terénneho pracovníka mimovládnej organizácie African Energy Management Institute v Buliise, ktorý sa stal obeťou vlámania a bol svojvoľne zatknutý, Federicy Marsiovej, talianskej novinárky, ktorá bola svojvoľne zatknutá 25. mája 2021, Jossa Kaheeru Mugisu, predsedu mimovládnej organizácie Oil and Gas Human Rights Defenders Association, ktorý strávil 56 nocí vo väzení bez toho, aby bol odsúdený súdom, Roberta Birimuyeho, vodcu ľudí, na ktorých má vplyv projekt EACOP v okrese Kyotera, ktorý bol svojvoľne zatknutý, Yisitu Kayingu Muddua, koordinátora siete komunitnej transformácie – Community Transformation Foundation Network (COTFONE), do ktorého domu a kancelárie sa niekto vlámal v ten istý deň, a Freda Mwesigwu, ktorý svedčil v konaní proti TotalEnergies vo Francúzsku a následne sa mu vyhrážali zavraždením; |
| --- | --- |

E.

keďže štyria osobitní spravodajcovia OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv vo svojom oznámení z 24. januára 2022 vyjadrili obavy v súvislosti so zatýkaním, zastrašovaním a súdnym obťažovaním obhajcov ľudských práv a mimovládnych organizácií (MVO), ktorí pracujú v ropnom a plynárenskom odvetví v Ugande; keďže viacerí obhajcovia ľudských práv, novinári a aktéri občianskej spoločnosti boli údajne vystavení kriminalizácii, zastrašovaniu a obťažovaniu vrátane Maxwella Atuhura, aktivistu za práva v oblasti životného prostredia a terénneho pracovníka mimovládnej organizácie African Energy Management Institute v Buliise, ktorý sa stal obeťou vlámania a bol svojvoľne zatknutý, Federicy Marsiovej, talianskej novinárky, ktorá bola svojvoľne zatknutá 25. mája 2021, Jossa Kaheeru Mugisu, predsedu mimovládnej organizácie Oil and Gas Human Rights Defenders Association, ktorý strávil 56 nocí vo väzení bez toho, aby bol odsúdený súdom, Roberta Birimuyeho, vodcu ľudí, na ktorých má vplyv projekt EACOP v okrese Kyotera, ktorý bol svojvoľne zatknutý, Yisitu Kayingu Muddua, koordinátora siete komunitnej transformácie – Community Transformation Foundation Network (COTFONE), do ktorého domu a kancelárie sa niekto vlámal v ten istý deň, a Freda Mwesigwu, ktorý svedčil v konaní proti TotalEnergies vo Francúzsku a následne sa mu vyhrážali zavraždením;

| F. | keďže od roku 2019 sa v súvislosti s projektmi Tilenga a EACOP a ich vplyvom na ľudské práva podnikajú vo Francúzsku právne kroky proti spoločnosti Total na základe obvinení, že nezaviedla primeraný plán náležitej starostlivosti, ktorý by sa vzťahoval na riziká v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a ľudských práv, ako sa vyžaduje vo francúzskom práve týkajúcom sa povinnosti náležitej starostlivosti; keďže francúzsky kasačný súd zamietol odvolania spoločnosti Total v decembri 2021 a o veci sa má rozhodnúť v určovacom konaní, teda zatiaľ nebolo vydané žiadne rozhodnutie; |
| --- | --- |

F.

keďže od roku 2019 sa v súvislosti s projektmi Tilenga a EACOP a ich vplyvom na ľudské práva podnikajú vo Francúzsku právne kroky proti spoločnosti Total na základe obvinení, že nezaviedla primeraný plán náležitej starostlivosti, ktorý by sa vzťahoval na riziká v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a ľudských práv, ako sa vyžaduje vo francúzskom práve týkajúcom sa povinnosti náležitej starostlivosti; keďže francúzsky kasačný súd zamietol odvolania spoločnosti Total v decembri 2021 a o veci sa má rozhodnúť v určovacom konaní, teda zatiaľ nebolo vydané žiadne rozhodnutie;

| G. | keďže misii delegácie EÚ a veľvyslanectiev Francúzska, Belgicka, Dánska, Nórska a Holandska bolo 9. novembra 2021 nebolo dovolené vstúpiť do ropnej oblasti; |
| --- | --- |

G.

keďže misii delegácie EÚ a veľvyslanectiev Francúzska, Belgicka, Dánska, Nórska a Holandska bolo 9. novembra 2021 nebolo dovolené vstúpiť do ropnej oblasti;

| H. | keďže tieto ropné projekty majú dosah na takmer 118 000 ľudí: niektorým z nich boli zbúrané domy, aby sa uľahčila výstavba prístupových ciest alebo spracovateľského závodu, ďalším boli pozemky čiastočne alebo úplne vyvlastnené a už nemôžu slobodne používať svoj majetok, v dôsledku čoho prišli o živobytie, a to bez toho, aby im bola vopred vyplatená spravodlivá a primeraná náhrada; keďže vyplácaná kompenzácia je často príliš nízka na to, aby si poľnohospodári, ktorým bola vyvlastnená pôda, mohli kúpiť porovnateľnú pôdu, na ktorej by mohli pokračovať v poľnohospodárskej činnosti, a keďže táto nízka kompenzácia preto zásadne a nezvratne zhoršuje ich príjmy a životné podmienky, pretože presídlené osoby už nemajú dostatočný príjem na to, aby dokázali uživiť svoje rodiny, aby ich deti mohli chodiť do školy alebo aby mali prístup k zdravotnej starostlivosti; keďže práva komunít pôvodného obyvateľstva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas sa nedodržiavajú v súlade s medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

H.

keďže tieto ropné projekty majú dosah na takmer 118 000 ľudí: niektorým z nich boli zbúrané domy, aby sa uľahčila výstavba prístupových ciest alebo spracovateľského závodu, ďalším boli pozemky čiastočne alebo úplne vyvlastnené a už nemôžu slobodne používať svoj majetok, v dôsledku čoho prišli o živobytie, a to bez toho, aby im bola vopred vyplatená spravodlivá a primeraná náhrada; keďže vyplácaná kompenzácia je často príliš nízka na to, aby si poľnohospodári, ktorým bola vyvlastnená pôda, mohli kúpiť porovnateľnú pôdu, na ktorej by mohli pokračovať v poľnohospodárskej činnosti, a keďže táto nízka kompenzácia preto zásadne a nezvratne zhoršuje ich príjmy a životné podmienky, pretože presídlené osoby už nemajú dostatočný príjem na to, aby dokázali uživiť svoje rodiny, aby ich deti mohli chodiť do školy alebo aby mali prístup k zdravotnej starostlivosti; keďže práva komunít pôvodného obyvateľstva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas sa nedodržiavajú v súlade s medzinárodnými normami;

| 1. | vyjadruje vážne znepokojenie nad porušovaním ľudských práv v Ugande a Tanzánii v súvislosti s investíciami do projektov fosílnych palív vrátane neoprávneného väznenia obhajcov ľudských práv, svojvoľného pozastavenia činnosti mimovládnych organizácií, svojvoľných trestov odňatia slobody a vysťahovania stoviek ľudí z ich pôdy bez spravodlivej a primeranej náhrady; vyjadruje znepokojenie nad zatýkaním, zastrašovaním a súdnym obťažovaním obhajcov ľudských práv a mimovládnych organizácií pôsobiacich v ropnom a plynárenskom odvetví v Ugande; žiada orgány, aby zabezpečili, aby obhajcovia ľudských práv, novinári a skupiny občianskej spoločnosti mohli slobodne vykonávať svoju prácu v rizikových komunitách, a žiada, aby všetci svojvoľne zatknutí obhajcovia ľudských práv boli okamžite prepustení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva vlády Ugandy a Tanzánie, aby iniciovali konkrétne opatrenia na zabezpečenie toho, aby orgány, bezpečnostné sily a politiky rešpektovali a dodržiavali normy v oblasti ľudských práv; trvá predovšetkým na tom, aby EÚ a iní medzinárodní aktéri zachovávali a posilňovali integrovaný a koordinovaný prístup k Ugande, ktorý zahŕňa podporu dobrej správy vecí verejných, demokracie a ľudských práv, ako aj posilnenie systému súdnictva a právneho štátu, a naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby na tieto otázky upozorňovali prostredníctvom verejných a diplomatických kanálov; naliehavo vyzýva ugandskú vládu, aby opätovne udelila povolenie 54 mimovládnym organizáciám, ktoré boli svojvoľne zatvorené alebo ktorým bola pozastavená činnosť, a aby osobám, ktoré boli vysídlené bez toho, aby dostali spravodlivú a primeranú náhradu, umožnila prístup k ich pôde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že viac ako 100 000 ľuďom hrozí bezprostredné riziko vysídlenia v dôsledku projektu EACOP bez náležitých záruk primeranej náhrady; naliehavo žiada, aby osoby, ktoré boli vysťahované alebo ktorým bol odopretý prístup k ich pôde, boli okamžite, spravodlivo a primerane odškodnené, ako sa stanovuje v ugandskej ústave a ako prisľúbili spoločnosti; žiada orgány, aby podnikli ďalšie kroky s cieľom primerane odškodniť ľudí za stratu majetku a pôdy, chránili práva miestnych komunít na zdravie, životné prostredie, živobytie a občianske slobody a poskytli odškodnenie tým, ktorí boli v posledných desaťročiach postihnutí činnosťami súvisiacimi s ťažbou ropy; vyzýva obe vlády, aby aktualizovali vnútroštátne právne predpisy o nadobúdaní a oceňovaní a pôdy presídľovaní s cieľom zabezpečiť ich súlad s regionálnymi a medzinárodnými normami vrátane práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opakuje svoju výzvu ugandským orgánom, aby organizáciám občianskej spoločnosti, nezávislým novinárom, medzinárodným pozorovateľom a výskumným pracovníkom umožnili slobodný, zmysluplný a neobmedzený prístup do ropnej zóny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opakuje svoju výzvu na silnú a ambicióznu smernicu o povinnej náležitej starostlivosti podnikov a ambiciózny právne záväzný medzinárodný nástroj na riešenie záväzkov v oblasti ľudských práv, životného prostredia a klímy, ako sa uvádza v jeho uznesení z 10. marca 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o náležitej starostlivosti a zodpovednosti podnikov (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby vyvíjali maximálny tlak na ugandské a tanzánijské orgány, ako aj na predkladateľov projektov a zainteresované strany, aby chránili životné prostredie a ukončili ťažobné činnosti v chránených a citlivých ekosystémoch vrátane pobrežia jazera Albert, a zaviazali sa využívať najlepšie dostupné prostriedky na zachovanie kultúry, zdravia a budúcnosti dotknutých komunít a preskúmali alternatívy v súlade s medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy a biodiverzity; vyzýva predkladateľov projektu EACOP v Ugande a Tanzánii, aby vyriešili všetky spory, ktoré mali byť vyriešené pred začatím projektu, a aby zohľadnili všetky uvedené riziká ohrozujúce tento projekt; naliehavo vyzýva spoločnosť TotalEnergies, aby jeden rok pred začatím projektu preskúmala uskutočniteľnosť alternatívnej cesty na lepšiu ochranu chránených a citlivých ekosystémov a vodných zdrojov Ugandy a Tanzánie, čím by sa obmedzila zraniteľnosť povodí v oblasti Veľkých jazier v Afrike, ktorá je pre región kritickým zdrojom, a aby sa preskúmali alternatívne projekty založené na obnoviteľných zdrojoch energie v záujme lepšieho hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje znepokojenie nad rastúcim hospodárskym vplyvom Číny a Ruska, najmä v odvetví energetiky; v tejto súvislosti je znepokojený záujmom ugandských orgánov o vybudovanie jadrovej elektrárne s ruskou pomocou; pripomína, že demokratický svet uložil v reakcii na jeho agresiu voči Ukrajine cielené reštriktívne opatrenia voči ruským spoločnostiam a subjektom vrátane subjektov z odvetvia energetiky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi Európskej únie pre ľudské práva, prezidentovi Ugandskej republiky, prezidentovi Tanzánijskej republiky a predsedom ugandského a tanzánijského parlamentu. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 11.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nikaragua, najmä zatknutie biskupa Rolanda Álvareza

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o Nikarague, najmä zatknutí biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenie zo 16. decembra 2021 o situácii v Nikarague (1) a z 9. júna 2022 o zneužívaní justície ako represívneho nástroja v Nikarague (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenie zo 16. decembra 2021 o situácii v Nikarague (1) a z 9. júna 2022 o zneužívaní justície ako represívneho nástroja v Nikarague (2),

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv OSN, najmä na jej článok 18 o slobode presvedčenia a prejavu, Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 10 o slobode myslenia, svedomia a náboženského vyznania, a na Americký dohovor o ľudských právach, najmä na jeho článok 12 o slobode svedomia a náboženského vyznania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv OSN, najmä na jej článok 18 o slobode presvedčenia a prejavu, Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 10 o slobode myslenia, svedomia a náboženského vyznania, a na Americký dohovor o ľudských právach, najmä na jeho článok 12 o slobode svedomia a náboženského vyznania,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a Štandardné minimálne pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzňami (Pravidlá Nelsona Mandelu), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a Štandardné minimálne pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzňami (Pravidlá Nelsona Mandelu),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1720 zo 14. októbra 2019 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Nikarague (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1720 zo 14. októbra 2019 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Nikarague (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci (ďalej len „PK/VP“) zo 14. marca 2022 o trestaní politických väzňov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorkyne podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci (ďalej len „PK/VP“) zo 14. marca 2022 o trestaní politických väzňov,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu Úradu OSN pre ľudské práva z 9. mája 2022 o zásahu Nikaragui proti občianskej spoločnosti, na správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z 24. februára 2022 o situácii v oblasti ľudských práv v Nikarague a na vyhlásenie vysokého komisára OSN pre ľudské práva pred 49. zasadnutím Rady OSN pre ľudské práva 7. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu Úradu OSN pre ľudské práva z 9. mája 2022 o zásahu Nikaragui proti občianskej spoločnosti, na správu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z 24. februára 2022 o situácii v oblasti ľudských práv v Nikarague a na vyhlásenie vysokého komisára OSN pre ľudské práva pred 49. zasadnutím Rady OSN pre ľudské práva 7. marca 2022,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 49/3 z 31. marca 2022 o presadzovaní a ochrane ľudských práv v Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 49/3 z 31. marca 2022 o presadzovaní a ochrane ľudských práv v Nikarague,

| — | so zreteľom na Dohodu, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (4) (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (4) (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou“),

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 19. augusta 2022 nikaragujská národná polícia násilne prepadla diecézu v Matagalpe a svojvoľne zatkla biskupa Rolanda Álvareza po dvojtýždňovej patovej situácii, a to spolu s piatimi kňazmi, dvoma seminaristmi a jedným kameramanom, ktorí sú teraz uväznení vo väzení El Chipote; keďže biskup Álvarez zohrával dôležitú úlohu ako sprostredkovateľ v národnom dialógu v roku 2018 a neustále vyzýval na pokojný a odôvodnený dialóg v Nikarague, pričom kritizoval zatvorenie siedmich katolíckych mediálnych rozhlasových staníc prevádzkovaných diecézou Matagalpy 1. augusta 2022; |
| --- | --- |

A.

keďže 19. augusta 2022 nikaragujská národná polícia násilne prepadla diecézu v Matagalpe a svojvoľne zatkla biskupa Rolanda Álvareza po dvojtýždňovej patovej situácii, a to spolu s piatimi kňazmi, dvoma seminaristmi a jedným kameramanom, ktorí sú teraz uväznení vo väzení El Chipote; keďže biskup Álvarez zohrával dôležitú úlohu ako sprostredkovateľ v národnom dialógu v roku 2018 a neustále vyzýval na pokojný a odôvodnený dialóg v Nikarague, pričom kritizoval zatvorenie siedmich katolíckych mediálnych rozhlasových staníc prevádzkovaných diecézou Matagalpy 1. augusta 2022;

| B. | keďže v policajnom vyhlásení sa neuvádzal dôvod na zatknutie, ale uvádzalo sa, že sú súčasťou vyšetrovania destabilizačných a provokačných činností v krajine, ktoré sa začalo 5. augusta 2022; keďže polícia neskôr potvrdila, že prebieha „právne vyšetrovanie“; keďže o niekoľko hodín neskôr viceprezident Nikaragui Rosario Murillo vo svojom prejave uviedol, že polícia obnovila v Matagalpe poriadok a že zatknutie biskupa bolo „nevyhnutné“; |
| --- | --- |

B.

keďže v policajnom vyhlásení sa neuvádzal dôvod na zatknutie, ale uvádzalo sa, že sú súčasťou vyšetrovania destabilizačných a provokačných činností v krajine, ktoré sa začalo 5. augusta 2022; keďže polícia neskôr potvrdila, že prebieha „právne vyšetrovanie“; keďže o niekoľko hodín neskôr viceprezident Nikaragui Rosario Murillo vo svojom prejave uviedol, že polícia obnovila v Matagalpe poriadok a že zatknutie biskupa bolo „nevyhnutné“;

| C. | keďže apoštolský nuncius v Nikarague, monsignor Waldemar Stanisław Sommertag, bol vyhostený v marci 2022, Padre Manuel Salvador García bol zadržaný v júni 2022, združenie charitatívnych misií radu Svätej Teresy z Kalkaty bolo vyhlásené za nezákonné a vyhostené v júli 2022 a štátna polícia údajne zakázala náboženské procesie naplánované na 13. a 14. augusta 2022; keďže päť ďalších kňazov, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández a Dani García, odišli do exilu v dôsledku zatknutia biskupa Álvareza; keďže biskup Silvio Báez bol v roku 2019 nútený odísť do exilu po tom, ako sa mu vyhrážali smrťou, čo Vatikán uznal; keďže 1. septembra 2022 nikaragujské orgány odsúdili monsignora Leonarda Josého Urbinu Rodrígueza na 30 rokov odňatia slobody; keďže ide len o niekoľko príkladov represií voči členom rímskokatolíckej cirkvi v Nikarague; |
| --- | --- |

C.

keďže apoštolský nuncius v Nikarague, monsignor Waldemar Stanisław Sommertag, bol vyhostený v marci 2022, Padre Manuel Salvador García bol zadržaný v júni 2022, združenie charitatívnych misií radu Svätej Teresy z Kalkaty bolo vyhlásené za nezákonné a vyhostené v júli 2022 a štátna polícia údajne zakázala náboženské procesie naplánované na 13. a 14. augusta 2022; keďže päť ďalších kňazov, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández a Dani García, odišli do exilu v dôsledku zatknutia biskupa Álvareza; keďže biskup Silvio Báez bol v roku 2019 nútený odísť do exilu po tom, ako sa mu vyhrážali smrťou, čo Vatikán uznal; keďže 1. septembra 2022 nikaragujské orgány odsúdili monsignora Leonarda Josého Urbinu Rodrígueza na 30 rokov odňatia slobody; keďže ide len o niekoľko príkladov represií voči členom rímskokatolíckej cirkvi v Nikarague;

| D. | keďže nikaragujský režim od roku 2018 systematicky a opakovane uväzňuje, obťažuje a zastrašuje budúcich prezidentských kandidátov, opozičných lídrov a náboženských vodcov, najmä z rímskokatolíckej cirkvi, ako aj študentov a vodcov na vidieku, novinárov, obhajcov ľudských práv, organizácie občianskej spoločnosti, LGBTI osoby a zástupcov podnikov; |
| --- | --- |

D.

keďže nikaragujský režim od roku 2018 systematicky a opakovane uväzňuje, obťažuje a zastrašuje budúcich prezidentských kandidátov, opozičných lídrov a náboženských vodcov, najmä z rímskokatolíckej cirkvi, ako aj študentov a vodcov na vidieku, novinárov, obhajcov ľudských práv, organizácie občianskej spoločnosti, LGBTI osoby a zástupcov podnikov;

| E. | keďže odvtedy bol v Nikarague zavedený rámec pre štátne represie, ktorý sa vyznačuje systémovou beztrestnosťou porušovania ľudských práv, zhoršením stavu inštitúcií a právneho štátu a tichým súhlasom medzi výkonnou mocou a súdnictvom; |
| --- | --- |

E.

keďže odvtedy bol v Nikarague zavedený rámec pre štátne represie, ktorý sa vyznačuje systémovou beztrestnosťou porušovania ľudských práv, zhoršením stavu inštitúcií a právneho štátu a tichým súhlasom medzi výkonnou mocou a súdnictvom;

| F. | keďže útoky na slobodu prejavu, svedomia a náboženského vyznania sa zintenzívnili a hrozby prokuratúry voči niekoľkým novinárom, obhajcom ľudských práv ako kritikom režimu a členom rímskokatolíckej cirkvi – vzhľadom na ich sprostredkovateľské úsilie v národných rozhovoroch v roku 2018 a ich vypovedanie o porušovaní ľudských práv v súvislosti s prebiehajúcou krízou v Nikarague – viedli mnohých z nich k tomu, aby z Nikaragui odišli a hľadali ochranu; |
| --- | --- |

F.

keďže útoky na slobodu prejavu, svedomia a náboženského vyznania sa zintenzívnili a hrozby prokuratúry voči niekoľkým novinárom, obhajcom ľudských práv ako kritikom režimu a členom rímskokatolíckej cirkvi – vzhľadom na ich sprostredkovateľské úsilie v národných rozhovoroch v roku 2018 a ich vypovedanie o porušovaní ľudských práv v súvislosti s prebiehajúcou krízou v Nikarague – viedli mnohých z nich k tomu, aby z Nikaragui odišli a hľadali ochranu;

| G. | keďže, ako jasne uviedli Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva a držitelia osobitného mandátu Rady OSN pre ľudské práva, väznené osoby boli zadržiavané z dôvodov nezlučiteľných s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a s nikaragujskou ústavou; |
| --- | --- |

G.

keďže, ako jasne uviedli Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva a držitelia osobitného mandátu Rady OSN pre ľudské práva, väznené osoby boli zadržiavané z dôvodov nezlučiteľných s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a s nikaragujskou ústavou;

| H. | keďže zrušenie katolíckych rozhlasových staníc a dvoch ďalších komunitných rozhlasových a televíznych staníc krátko potom, a to za nadmerného použitia sily, sú poslednými z dlhého zoznamu viac ako 1 700 organizácií občianskej spoločnosti a najmenej 40 ženských organizácií, niekoľko politických strán, mediálnych združení a univerzít, ktoré napáda nikaragujský režim; |
| --- | --- |

H.

keďže zrušenie katolíckych rozhlasových staníc a dvoch ďalších komunitných rozhlasových a televíznych staníc krátko potom, a to za nadmerného použitia sily, sú poslednými z dlhého zoznamu viac ako 1 700 organizácií občianskej spoločnosti a najmenej 40 ženských organizácií, niekoľko politických strán, mediálnych združení a univerzít, ktoré napáda nikaragujský režim;

| I. | keďže tento rok nikaragujský režim povolil ruskú vojenskú prítomnosť v krajine, čo je jasným dôkazom pevného vzťahu a vzájomnej podpory medzi Ortegovým-Murillovým a Putinovým režimom; |
| --- | --- |

I.

keďže tento rok nikaragujský režim povolil ruskú vojenskú prítomnosť v krajine, čo je jasným dôkazom pevného vzťahu a vzájomnej podpory medzi Ortegovým-Murillovým a Putinovým režimom;

| 1. | čo najdôraznejšie odsudzuje represie a zatýkanie členov rímskokatolíckej cirkvi v Nikarague, najmä zatknutie biskupa Rolanda Álvareza; naliehavo vyzýva nikaragujský režim, aby okamžite ukončil represie a obnovil úplné dodržiavanie všetkých ľudských práv vrátane slobody prejavu, náboženského vyznania a viery; vyzýva na okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých svojvoľne zadržiavaných osôb vrátane biskupa Álvareza a osôb zadržiavaných spolu s ním a na zrušenie všetkých súdnych konaní proti nim vrátane trestov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie a dôrazne odsudzuje neustále zhoršovanie situácie v Nikarague a eskaláciu represií voči katolíckej cirkvi, predstaviteľom opozície, občianskej spoločnosti, obhajcom ľudských práv, novinárom, roľníkom, študentom a pôvodnému obyvateľstvu medzi inými aktérmi, ako aj ich svojvoľné zadržiavanie len za ich uplatňovanie základných slobôd, neľudské a ponižujúce zaobchádzanie s nimi a ich zhoršujúce sa zdravie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje nezákonné zadržiavanie, nedostatočné záruky spravodlivého súdneho procesu a nezákonné odsúdenia politických väzňov, ku ktorým dochádza v Nikarague; zdôrazňuje, že súdny systém nie je nezávislý od výkonnej moci; vyjadruje znepokojenie nad manipuláciou trestného práva a využívaním justičného systému ako nástroja na kriminalizáciu uplatňovania občianskych a politických práv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje znepokojenie nad, podľa osobitného monitorovacieho mechanizmu pre Nikaraguu (MESENI), zhoršujúcou sa situáciou viac ako 206 politických väzňov zadržiavaných v Nikarague od apríla 2018 a vyzýva na ich okamžité prepustenie, zrušenie súdnych konaní proti nim a na umožnenie bezpečného návratu všetkých utečencov a exilantov do ich domovov; naliehavo vyzýva nikaragujský režim, aby ukončil kruté a neľudské zaobchádzanie a rešpektoval fyzickú integritu, dôstojnosť, slobodu a právo na prístup k zdravotnej starostlivosti väznených osôb, ako aj ich rodín; považuje režim zodpovedný za zabezpečenie toho, aby podmienky zadržiavania boli v súlade s medzinárodnými právnymi záväzkami krajiny a normami v oblasti ľudských práv, ako sú Štandardné minimálne pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzňami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že 7. septembra 2022 bolo zatvorených ďalších 100 MVO, čím sa ich celkový počet zatvorených MVO v Nikarague zvýšil v tomto roku na 1 850; vyzýva nikaragujský režim, aby zastavil svojvoľné zatváranie mimovládnych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti a obnovil právnu chartu všetkým organizáciám, politickým stranám, náboženským organizáciám, mediálnym združeniam a miestam, univerzitám a organizáciám pre ľudské práva, ktoré boli svojvoľne zatvorené, a aby vrátil všetok majetok, aktíva, dokumenty a vybavenie, ktoré boli neoprávnene zaistené, a obnovil ich legitímne právne postavenie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odsudzuje zrušenie opozičných politických strán a nedostatočnú slobodu organizovať komunálne voľby 6. novembra 2022 a zúčastňovať sa na nich; naliehavo vyzýva na obnovenie legitímnych správ v jurisdikciách El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra a El Almendro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dôrazne vyzýva Nikaraguu, aby zrušila právne predpisy prijaté od roku 2018, ktoré neprimerane obmedzujú občiansky a demokratický priestor; opakuje svoju výzvu, aby EÚ naďalej podporovala organizácie občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv a príbuzných politických väzňov v Nikarague aj v exile vrátane kňazov Uriela Vallejosa, Vicenta Martíneza, Sebastiána Lópeza, Mangela Hernándeza a Daniho Garcíu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva občianska spoločnosť, obhajcovia ľudských práv, novinári a členovia rímskokatolíckej cirkvi v Nikarague; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva nikaragujský režim, aby urýchlene umožnil návrat do krajiny medzinárodným organizáciám vrátane Medziamerickej komisie pre ľudské práva a Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva, aby mohli monitorovať situáciu v oblasti ľudských práv v krajine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva nikaragujský režim, aby vykonával rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 49/3, ktorou sa na obdobie jedného roka zriaďuje skupina expertov na ľudské práva s cieľom dohliadať na dôveryhodné, nestranné a hĺbkové vyšetrovania, zachovať dôkazy a zabezpečiť zodpovednosť za závažné porušenia, ku ktorým od roku 2018 prišlo; vyzýva nikaragujské inštitúcie, aby zabezpečili, že nebude pretrvávať beztrestnosť, pokiaľ ide o závažné porušovanie ľudských práv, čím sa obetiam poskytne prístup k spravodlivosti a úplné odškodnenie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Nikaraguu, aby iniciovala inkluzívny národný dialóg s cieľom zabezpečiť mierové a demokratické riešenie politickej a sociálnej krízy a krízy v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva EÚ, aby prostredníctvom svojej vonkajšej činnosti a dialógu naďalej prioritne presadzovala podporu demokracie, právneho štátu, rovnosti a slobody médií a aby spolupracovala s medzinárodným spoločenstvom na ochrane dialógu, demokracie a ľudských práv v Nikarague; žiada delegáciu EÚ v Nikarague, aby pozorne sledovala vývoj v krajine vrátane monitorovania súdnych procesov a návštev vedúcich predstaviteľov opozície a kritikov vlády vo väzení alebo v domácom väzení; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby jej pomoc pri spolupráci posilnila podporu občianskej spoločnosti, najmä obhajcov ľudských práv, a aby sa žiadnym spôsobom nepodieľala na súčasnej represívnej politike nikaragujských orgánov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že vzhľadom na dohodu o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou musí Nikaragua dodržiavať a upevňovať zásady právneho štátu, demokracie a ľudských práv, najmä pokiaľ ide o ustanovenia uvedené v hlave I; so zreteľom na súčasné okolnosti pripomína svoju výzvu, aby sa začala uplatňovať demokratická doložka dohody o pridružení; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje svoju výzvu, aby boli nikaragujskí sudcovia a prokurátori urýchlene zaradení do zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú sankcie EÚ, a aby sa zoznam osôb a subjektov, na ktoré boli uvalené sankcie, rozšíril tak, aby zahŕňal Daniela Ortegu a osoby v jeho okruhu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva členské štáty EÚ a Bezpečnostnú radu OSN, aby v súlade s článkami 13 a 14 Rímskeho štatútu začali formálne vyšetrovanie prostredníctvom Medzinárodného trestného súdu voči Nikarague a Danielovi Ortegovi pre zločiny proti ľudskosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opakuje svoju žiadosť o okamžité vydanie Alessia Casimirriho do Talianska; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada svoju Konferenciu predsedov, aby povolila vyslanie vyšetrovacej misie na monitorovanie situácie v Nikarague; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi Organizácie amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu, Stredoamerickému parlamentu, Limskej skupine, Vatikánu a vláde a parlamentu Nikaragujskej republiky. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 251, 30.6.2022, s. 134.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0238.

(3)  Ú. v. EÚ L 262, 15.10.2019, s. 58.

(4)  Ú. v. EÚ L 346, 15.12.2012, s. 3.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Situácia v oblasti základných práv v EÚ v rokoch 2020 a 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2020 a 2021 (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“), najmä na jej článok 2, v ktorom sa stanovuje, že EÚ je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“), najmä na jej článok 2, v ktorom sa stanovuje, že EÚ je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej článok 2 ods. 1 a články 20 a 21, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej článok 2 ods. 1 a články 20 a 21,

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1534 zo 16. septembra 2021 k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilneniu postavenia novinárov a iných pracovníkov médií v Európskej únii (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1534 zo 16. septembra 2021 k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilneniu postavenia novinárov a iných pracovníkov médií v Európskej únii (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2021 o inkluzívnejšej Európe s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2021 o inkluzívnejšej Európe s vyššou mierou ochrany: rozšírenie zoznamu trestných činov v EÚ o nenávistné prejavy a trestné činy páchané z nenávisti (COM(2021)0777),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júna 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júna 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) (COM(2020)0258),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o vyhlásení EÚ za zónu slobody pre LGBTIQ osoby (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o vyhlásení EÚ za zónu slobody pre LGBTIQ osoby (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o porušeniach práva EÚ a práv LGBTIQ občanov v Maďarsku v dôsledku právnych zmien prijatých maďarským parlamentom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o porušeniach práva EÚ a práv LGBTIQ občanov v Maďarsku v dôsledku právnych zmien prijatých maďarským parlamentom (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o právach LGBTIQ osôb v EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o právach LGBTIQ osôb v EÚ (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (7),

| — | so zreteľom na odporúčania pracovnej skupiny pre kontrolu agentúry Frontex v rámci Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ako sa uvádza v správe výboru zo 14. júla 2021 o vyšetrovaní agentúry Frontex v súvislosti s údajným porušovaním základných práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania pracovnej skupiny pre kontrolu agentúry Frontex v rámci Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ako sa uvádza v správe výboru zo 14. júla 2021 o vyšetrovaní agentúry Frontex v súvislosti s údajným porušovaním základných práv,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 14. októbra 2021 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 14. októbra 2021 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (8),

| — | so zreteľom na diskusiu vo výbore pre aktuálne záležitosti Kongresu miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy a na jeho následné správy, a to zo 17. mája 2021 s názvom Úloha miestnych orgánov v súvislosti so situáciou a právami LGBTIQ osôb v Poľsku a zo 17. júna 2021 s názvom Ochrana LGBTIQ osôb v kontexte narastajúcich nenávistných prejavov a diskriminácie voči LGBTIQ osobám: úloha miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusiu vo výbore pre aktuálne záležitosti Kongresu miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy a na jeho následné správy, a to zo 17. mája 2021 s názvom Úloha miestnych orgánov v súvislosti so situáciou a právami LGBTIQ osôb v Poľsku a zo 17. júna 2021 s názvom Ochrana LGBTIQ osôb v kontexte narastajúcich nenávistných prejavov a diskriminácie voči LGBTIQ osobám: úloha miestnych a regionálnych orgánov,

| — | so zreteľom na správy Agentúry EÚ pre základné práva, najmä na jej správy o základných právach za roky 2020 a 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Agentúry EÚ pre základné práva, najmä na jej správy o základných právach za roky 2020 a 2021,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. decembra 2020 s názvom Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. decembra 2020 s názvom Stratégia posilnenia uplatňovania Charty základných práv v EÚ (COM(2020)0711),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 10. decembra 2021 s názvom Ochrana základných práv v digitálnom veku – výročná správa o uplatňovaní Charty základných práv EÚ v roku 2021 (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 10. decembra 2021 s názvom Ochrana základných práv v digitálnom veku – výročná správa o uplatňovaní Charty základných práv EÚ v roku 2021 (COM(2021)0819),

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0224/2022),

| A. | keďže podľa článku 2 Zmluvy o EÚ je Únia založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám; keďže tieto hodnoty, ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, musia EÚ a jednotlivé členské štáty dodržiavať vo všetkých svojich politikách; keďže podľa zmlúv je Komisia spolu s Európskym parlamentom a Radou zodpovedná za zaručenie dodržiavania zásad právneho štátu ako základnej hodnoty Únie a za zabezpečenie rešpektovania a dodržiavania práva, hodnôt a zásad EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa článku 2 Zmluvy o EÚ je Únia založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám; keďže tieto hodnoty, ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, musia EÚ a jednotlivé členské štáty dodržiavať vo všetkých svojich politikách; keďže podľa zmlúv je Komisia spolu s Európskym parlamentom a Radou zodpovedná za zaručenie dodržiavania zásad právneho štátu ako základnej hodnoty Únie a za zabezpečenie rešpektovania a dodržiavania práva, hodnôt a zásad EÚ;

| B. | keďže článok 151 ZFEÚ odkazuje na základné sociálne práva tak, ako sú stanovené v Európskej sociálnej charte; keďže Únia ešte stále nepristúpila k Európskemu dohovoru o ľudských právach napriek tomu, že je povinná tak urobiť podľa článku 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže článok 151 ZFEÚ odkazuje na základné sociálne práva tak, ako sú stanovené v Európskej sociálnej charte; keďže Únia ešte stále nepristúpila k Európskemu dohovoru o ľudských právach napriek tomu, že je povinná tak urobiť podľa článku 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ;

| C. | keďže v rokoch 2020 a 2021 reštriktívne opatrenia na boj proti pandémii ochorenia COVID-19 zasiahli do širokej škály základných práv, ako sú právo na voľný pohyb a zhromažďovanie, právo na súkromný a rodinný život vrátane ochrany osobných údajov, ako aj právo na vzdelanie, prácu a sociálne zabezpečenie; keďže pandémia zhoršila existujúce problémy a nerovnosti vo všetkých oblastiach života, čo postihlo najmä zraniteľné skupiny, a vyvolala nárast rasistických incidentov; |
| --- | --- |

C.

keďže v rokoch 2020 a 2021 reštriktívne opatrenia na boj proti pandémii ochorenia COVID-19 zasiahli do širokej škály základných práv, ako sú právo na voľný pohyb a zhromažďovanie, právo na súkromný a rodinný život vrátane ochrany osobných údajov, ako aj právo na vzdelanie, prácu a sociálne zabezpečenie; keďže pandémia zhoršila existujúce problémy a nerovnosti vo všetkých oblastiach života, čo postihlo najmä zraniteľné skupiny, a vyvolala nárast rasistických incidentov;

| D. | keďže právo na rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu je základné právo stanovené v článku 2 a článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ, článkoch 8, 10, 19 a 157 ZFEÚ a článkoch 21 a 23 charty; |
| --- | --- |

D.

keďže právo na rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu je základné právo stanovené v článku 2 a článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ, článkoch 8, 10, 19 a 157 ZFEÚ a článkoch 21 a 23 charty;

| E. | keďže pojem „Rómovia“ zahŕňa všetky osoby a deti z komunít Rómov, Kalé, Manuši, Lovári, Rissende, Bojaša, Domare, Kalderaši a Sinti; keďže nové vymedzenie pojmu „Rómovia“ je lepšie, pretože zahŕňa aj tých, ktorí sú stigmatizovaní ako Cigáni bez toho, aby mali príslušný etnický pôvod, ako sú Egypťania, Aškaliovia alebo Travelleri; keďže rómske komunity sú naďalej jednou z najzraniteľnejších a najutláčanejších skupín v EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže pojem „Rómovia“ zahŕňa všetky osoby a deti z komunít Rómov, Kalé, Manuši, Lovári, Rissende, Bojaša, Domare, Kalderaši a Sinti; keďže nové vymedzenie pojmu „Rómovia“ je lepšie, pretože zahŕňa aj tých, ktorí sú stigmatizovaní ako Cigáni bez toho, aby mali príslušný etnický pôvod, ako sú Egypťania, Aškaliovia alebo Travelleri; keďže rómske komunity sú naďalej jednou z najzraniteľnejších a najutláčanejších skupín v EÚ;

| F. | keďže zdravotná kríza sa často využívala ako zámienka na útoky proti menšinám vrátane migrantov, osôb s migrantským pôvodom a rómskych ľudí, ktorí už boli vystavení rasovej a etnickej diskriminácii, nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti; keďže rómske ženy a deti, ktoré sú často vystavené viacnásobným alebo prierezovým formám diskriminácie, patria medzi najohrozenejšie skupiny a jednotlivcov v členských štátoch a v pristupujúcich a kandidátskych krajinách, pretože čelia ešte horším prekážkam ako rómski muži v celkovej populácii, a často žijú v chudobných, vidieckych alebo mestských – často neformálnych – osadách s obmedzeným prístupom k vzdelaniu, práci a zdravotníckym službám, bez prístupu k hygienickým zariadeniam a čistej vode a s kratšou dĺžkou života, a táto situácia sa ešte zhoršila v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

F.

keďže zdravotná kríza sa často využívala ako zámienka na útoky proti menšinám vrátane migrantov, osôb s migrantským pôvodom a rómskych ľudí, ktorí už boli vystavení rasovej a etnickej diskriminácii, nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti; keďže rómske ženy a deti, ktoré sú často vystavené viacnásobným alebo prierezovým formám diskriminácie, patria medzi najohrozenejšie skupiny a jednotlivcov v členských štátoch a v pristupujúcich a kandidátskych krajinách, pretože čelia ešte horším prekážkam ako rómski muži v celkovej populácii, a často žijú v chudobných, vidieckych alebo mestských – často neformálnych – osadách s obmedzeným prístupom k vzdelaniu, práci a zdravotníckym službám, bez prístupu k hygienickým zariadeniam a čistej vode a s kratšou dĺžkou života, a táto situácia sa ešte zhoršila v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19;

| G. | keďže Výbor ministrov Rady Európy prijal 20. mája 2022 odporúčanie o boji proti nenávistným prejavom, ktoré obsahuje nezáväzné usmernenie k tomu, ako tento jav riešiť; keďže novovytvorený výbor expertov pre boj proti trestným činom z nenávisti dostal za úlohu vypracovať do konca roka 2023 návrh odporúčania Výboru ministrov k trestným činom z nenávisti; |
| --- | --- |

G.

keďže Výbor ministrov Rady Európy prijal 20. mája 2022 odporúčanie o boji proti nenávistným prejavom, ktoré obsahuje nezáväzné usmernenie k tomu, ako tento jav riešiť; keďže novovytvorený výbor expertov pre boj proti trestným činom z nenávisti dostal za úlohu vypracovať do konca roka 2023 návrh odporúčania Výboru ministrov k trestným činom z nenávisti;

| H. | keďže zámerné zameranie sa na práva určitých skupín menšín v niektorých členských štátoch vytvorilo impulz v ďalších štátoch, o čom svedčí zhoršovanie situácie v oblasti práv žien a LGBTIQ osôb; keďže ide o zámerné stratégie zamerané na oslabenie ochrany základných práv EÚ zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže Kongres miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy prijal uznesenie, v ktorom pripomenul zodpovednosť miestnych orgánov pri ochrane práv LGBTIQ osôb, a vyzval ich, aby vymenovali „miestneho experta pre rovnosť a rozmanitosť“; keďže Výbor regiónov predložil množstvo návrhov týkajúcich sa aktívnej úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri predchádzaní diskriminácii LGBTIQ osôb a ochrane pred ňou; |
| --- | --- |

H.

keďže zámerné zameranie sa na práva určitých skupín menšín v niektorých členských štátoch vytvorilo impulz v ďalších štátoch, o čom svedčí zhoršovanie situácie v oblasti práv žien a LGBTIQ osôb; keďže ide o zámerné stratégie zamerané na oslabenie ochrany základných práv EÚ zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže Kongres miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy prijal uznesenie, v ktorom pripomenul zodpovednosť miestnych orgánov pri ochrane práv LGBTIQ osôb, a vyzval ich, aby vymenovali „miestneho experta pre rovnosť a rozmanitosť“; keďže Výbor regiónov predložil množstvo návrhov týkajúcich sa aktívnej úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri predchádzaní diskriminácii LGBTIQ osôb a ochrane pred ňou;

| I. | keďže počas obmedzenia pohybu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli LGBTIQ osoby, najmä mladí ľudia, vystavené nadpriemernej miere domáceho násilia a rodovo motivovaného násilia v dôsledku diskriminácie ich príslušnosti k LGBTIQ; keďže LGBTIQ osoby sú zraniteľnejšie voči bezdomovectvu, čo sa ešte zhoršilo počas obmedzenia pohybu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

I.

keďže počas obmedzenia pohybu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli LGBTIQ osoby, najmä mladí ľudia, vystavené nadpriemernej miere domáceho násilia a rodovo motivovaného násilia v dôsledku diskriminácie ich príslušnosti k LGBTIQ; keďže LGBTIQ osoby sú zraniteľnejšie voči bezdomovectvu, čo sa ešte zhoršilo počas obmedzenia pohybu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19;

| J. | keďže sloboda médií je jedným z pilierov a záruk fungujúcej demokracie a právneho štátu; keďže sloboda, pluralita a nezávislosť médií a bezpečnosť novinárov sú kľúčovými prvkami práva na slobodu prejavu a práva na informácie a majú zásadný význam z hľadiska demokratického fungovania EÚ a jej členských štátov; keďže verejné orgány by mali prijať právny a regulačný rámec, ktorý podporuje rozvoj slobodných, nezávislých a pluralitných médií; keďže online obťažovanie, vyhrážky a žaloby na novinárov, najmä na investigatívnych novinárov, ktoré podávajú významní politici a verejní činitelia vrátane členov vlády, v niektorých členských štátoch naďalej pribúdajú; keďže v členských štátoch boli hlásené prípady politického zasahovania do médií; keďže novinári naďalej čelia prekážkam pri získavaní prístupu k verejným informáciám a dokumentom; |
| --- | --- |

J.

keďže sloboda médií je jedným z pilierov a záruk fungujúcej demokracie a právneho štátu; keďže sloboda, pluralita a nezávislosť médií a bezpečnosť novinárov sú kľúčovými prvkami práva na slobodu prejavu a práva na informácie a majú zásadný význam z hľadiska demokratického fungovania EÚ a jej členských štátov; keďže verejné orgány by mali prijať právny a regulačný rámec, ktorý podporuje rozvoj slobodných, nezávislých a pluralitných médií; keďže online obťažovanie, vyhrážky a žaloby na novinárov, najmä na investigatívnych novinárov, ktoré podávajú významní politici a verejní činitelia vrátane členov vlády, v niektorých členských štátoch naďalej pribúdajú; keďže v členských štátoch boli hlásené prípady politického zasahovania do médií; keďže novinári naďalej čelia prekážkam pri získavaní prístupu k verejným informáciám a dokumentom;

| K. | keďže kriminalizácia novinárov za ich prácu je mimoriadne závažnou otázkou; keďže novinári by nemali byť uväznení za ohováranie ani by im zaň nemal hroziť trest odňatia slobody; keďže členské štáty by nemali ukladať trestné sankcie za priestupky médií okrem prípadov, keď boli vážne porušené iné základné práva, a mali by zabezpečiť, aby sa tieto sankcie neuplatňovali voči novinárom diskriminujúcim alebo svojvoľným spôsobom; |
| --- | --- |

K.

keďže kriminalizácia novinárov za ich prácu je mimoriadne závažnou otázkou; keďže novinári by nemali byť uväznení za ohováranie ani by im zaň nemal hroziť trest odňatia slobody; keďže členské štáty by nemali ukladať trestné sankcie za priestupky médií okrem prípadov, keď boli vážne porušené iné základné práva, a mali by zabezpečiť, aby sa tieto sankcie neuplatňovali voči novinárom diskriminujúcim alebo svojvoľným spôsobom;

| L. | keďže odhalenia, že viaceré krajiny vrátane členských štátov EÚ použili sledovací špionážny softvér Pegasus proti novinárom, politikom a iným subjektom, sú mimoriadne znepokojujúce a potvrdzujú nebezpečenstvo zneužitia sledovacej technológie na ohrozovanie ľudských práv a demokracie; |
| --- | --- |

L.

keďže odhalenia, že viaceré krajiny vrátane členských štátov EÚ použili sledovací špionážny softvér Pegasus proti novinárom, politikom a iným subjektom, sú mimoriadne znepokojujúce a potvrdzujú nebezpečenstvo zneužitia sledovacej technológie na ohrozovanie ľudských práv a demokracie;

| M. | keďže oznamovanie protispoločenskej činnosti je základným aspektom slobody prejavu a zohráva hlavnú úlohu pri odhaľovaní a oznamovaní priestupkov a pri posilňovaní demokratickej zodpovednosti a transparentnosti; keďže oznamovanie protispoločenskej činnosti predstavuje hlavný zdroj informácií v boji proti organizovanej trestnej činnosti a pri vyšetrovaní, identifikácii a zverejňovaní prípadov korupcie vo verejnom a v súkromnom sektore; keďže primeraná ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj uznávanie dôležitej úlohy oznamovateľov v spoločnosti je predpokladom zabezpečenia účinnosti takejto úlohy; |
| --- | --- |

M.

keďže oznamovanie protispoločenskej činnosti je základným aspektom slobody prejavu a zohráva hlavnú úlohu pri odhaľovaní a oznamovaní priestupkov a pri posilňovaní demokratickej zodpovednosti a transparentnosti; keďže oznamovanie protispoločenskej činnosti predstavuje hlavný zdroj informácií v boji proti organizovanej trestnej činnosti a pri vyšetrovaní, identifikácii a zverejňovaní prípadov korupcie vo verejnom a v súkromnom sektore; keďže primeraná ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj uznávanie dôležitej úlohy oznamovateľov v spoločnosti je predpokladom zabezpečenia účinnosti takejto úlohy;

| N. | keďže niektoré členské štáty ešte nesplnili všetky požiadavky smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (9), najmä tie, ktoré sa týkajú nezávislosti vnútroštátnych regulačných orgánov pre mediálny trh; |
| --- | --- |

N.

keďže niektoré členské štáty ešte nesplnili všetky požiadavky smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (9), najmä tie, ktoré sa týkajú nezávislosti vnútroštátnych regulačných orgánov pre mediálny trh;

| O. | keďže 24. júna 2021 Európsky parlament prijal komplexné uznesenie o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach, v ktorom predstavil svoju víziu v členských štátoch v tejto oblasti; keďže v uznesení sa uznávajú nedostatky, víta pokrok a uvádza celá škála návrhov na zabezpečenie prístupu k menštruačným pomôckam pre všetkých, ku komplexnej sexuálnej výchove, k modernej antikoncepcii ako stratégii rodovej rovnosti, bezpečnej a legálnej reprodukčnej starostlivosti, prístupu k liečbe neplodnosti a k starostlivosti o matku, tehotenstvo a pôrod pre všetkých; |
| --- | --- |

O.

keďže 24. júna 2021 Európsky parlament prijal komplexné uznesenie o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach, v ktorom predstavil svoju víziu v členských štátoch v tejto oblasti; keďže v uznesení sa uznávajú nedostatky, víta pokrok a uvádza celá škála návrhov na zabezpečenie prístupu k menštruačným pomôckam pre všetkých, ku komplexnej sexuálnej výchove, k modernej antikoncepcii ako stratégii rodovej rovnosti, bezpečnej a legálnej reprodukčnej starostlivosti, prístupu k liečbe neplodnosti a k starostlivosti o matku, tehotenstvo a pôrod pre všetkých;

| P. | keďže podľa prieskumu agentúry EÚ o násilí páchanom na ženách obete partnerského násilia ohlasujú polícii len 14 % najzávažnejších prípadov a dve tretiny ženských obetí systematicky nenahlasujú orgánom, či už zo strachu, alebo pre nedostatok informácií o právach obetí, alebo pretože panuje všeobecné presvedčenie, že partnerské násilie je súkromnou záležitosťou, ktorá by sa nemala zverejňovať; |
| --- | --- |

P.

keďže podľa prieskumu agentúry EÚ o násilí páchanom na ženách obete partnerského násilia ohlasujú polícii len 14 % najzávažnejších prípadov a dve tretiny ženských obetí systematicky nenahlasujú orgánom, či už zo strachu, alebo pre nedostatok informácií o právach obetí, alebo pretože panuje všeobecné presvedčenie, že partnerské násilie je súkromnou záležitosťou, ktorá by sa nemala zverejňovať;

| Q. | keďže rodovo motivované násilie je závažným porušením základných ľudských práv a predstavuje hlavnú prekážku pri dosahovaní rodovej rovnosti v spoločnosti; keďže ženy a dievčatá sú naďalej neúmerne postihnuté rodovo motivovaným násilím, medzi ktoré patrí napríklad sexuálne násilie, obťažovanie a mrzačenie ženských pohlavných orgánov, ako aj domácim násilím a partnerským násilím; keďže tieto násilné činy môžu byť páchané na verejnosti aj v súkromí; |
| --- | --- |

Q.

keďže rodovo motivované násilie je závažným porušením základných ľudských práv a predstavuje hlavnú prekážku pri dosahovaní rodovej rovnosti v spoločnosti; keďže ženy a dievčatá sú naďalej neúmerne postihnuté rodovo motivovaným násilím, medzi ktoré patrí napríklad sexuálne násilie, obťažovanie a mrzačenie ženských pohlavných orgánov, ako aj domácim násilím a partnerským násilím; keďže tieto násilné činy môžu byť páchané na verejnosti aj v súkromí;

| R. | keďže kybernetické násilie založené na rodovej príslušnosti je čoraz častejšie a v EÚ každá piata žena vo veku od 18 do 29 rokov uviedla, že zažila sexuálne obťažovanie na internete; keďže digitálna verejná sféra musí predstavovať bezpečné prostredie pre všetkých vrátane žien a dievčat; keďže v online prostredí nesmie existovať beztrestnosť; keďže Európsky parlament v dvoch iniciatívnych legislatívnych správach vyzval Komisiu, aby predložila návrhy na boj proti rodovo motivovanému násiliu a kybernetickému násiliu a na doplnenie rodovo motivovaného násilia ako novej oblasti trestnej činnosti uvedenej v článku 83 ods. 1 ZFEÚ; |
| --- | --- |

R.

keďže kybernetické násilie založené na rodovej príslušnosti je čoraz častejšie a v EÚ každá piata žena vo veku od 18 do 29 rokov uviedla, že zažila sexuálne obťažovanie na internete; keďže digitálna verejná sféra musí predstavovať bezpečné prostredie pre všetkých vrátane žien a dievčat; keďže v online prostredí nesmie existovať beztrestnosť; keďže Európsky parlament v dvoch iniciatívnych legislatívnych správach vyzval Komisiu, aby predložila návrhy na boj proti rodovo motivovanému násiliu a kybernetickému násiliu a na doplnenie rodovo motivovaného násilia ako novej oblasti trestnej činnosti uvedenej v článku 83 ods. 1 ZFEÚ;

| S. | keďže v mnohých členských štátoch boli opatrenia na obmedzenie pohybu a obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi prijaté počas pandémie ochorenia COVID-19 spojené s exponenciálnym nárastom výskytu a intenzity prípadov partnerského násilia, psychologického násilia a nátlakovej kontroly a kybernetického násilia, ako aj so 60 % nárastom tiesňových volaní, ktoré uskutočnili obete domáceho násilia; keďže požiadavka zostať doma a znepokojujúci nárast tzv. tieňovej pandémie rodovo motivovaného násilia sťažili ženám a deťom prístup k účinnej ochrane, podporným službám a spravodlivosti a odhalili, že podporné zdroje a štruktúry boli nedostatočné a že obete mali obmedzený prístup k podporným službám, pričom mnohé z nich nemali primeranú a včasnú ochranu; keďže členské štáty by si mali vymieňať najlepšie postupy týkajúce sa osobitných opatrení na poskytovanie včasnej a dostupnej pomoci obetiam vrátane vytvorenia systémov núdzových správ alebo zriadenia kontaktných miest na vyhľadávanie pomoci v lekárňach a supermarketoch; keďže napriek rozšírenému výskytu tohto javu obete a ich rodiny, priatelia, známi a susedia v EÚ z rôznych dôvodov nedostatočne nahlasujú partnerské násilie páchané na ženách, najmä počas pandémie ochorenia COVID-19; keďže je značný nedostatok komplexných, porovnateľných a rodovo rozčlenených údajov, čo sťažuje úplné posúdenie dôsledkov krízy; |
| --- | --- |

S.

keďže v mnohých členských štátoch boli opatrenia na obmedzenie pohybu a obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi prijaté počas pandémie ochorenia COVID-19 spojené s exponenciálnym nárastom výskytu a intenzity prípadov partnerského násilia, psychologického násilia a nátlakovej kontroly a kybernetického násilia, ako aj so 60 % nárastom tiesňových volaní, ktoré uskutočnili obete domáceho násilia; keďže požiadavka zostať doma a znepokojujúci nárast tzv. tieňovej pandémie rodovo motivovaného násilia sťažili ženám a deťom prístup k účinnej ochrane, podporným službám a spravodlivosti a odhalili, že podporné zdroje a štruktúry boli nedostatočné a že obete mali obmedzený prístup k podporným službám, pričom mnohé z nich nemali primeranú a včasnú ochranu; keďže členské štáty by si mali vymieňať najlepšie postupy týkajúce sa osobitných opatrení na poskytovanie včasnej a dostupnej pomoci obetiam vrátane vytvorenia systémov núdzových správ alebo zriadenia kontaktných miest na vyhľadávanie pomoci v lekárňach a supermarketoch; keďže napriek rozšírenému výskytu tohto javu obete a ich rodiny, priatelia, známi a susedia v EÚ z rôznych dôvodov nedostatočne nahlasujú partnerské násilie páchané na ženách, najmä počas pandémie ochorenia COVID-19; keďže je značný nedostatok komplexných, porovnateľných a rodovo rozčlenených údajov, čo sťažuje úplné posúdenie dôsledkov krízy;

| T. | keďže v členských štátoch naďalej dochádza k porušovaniu práv detí v dôsledku násilia, zneužívania, vykorisťovania, chudoby, sociálneho vylúčenia a diskriminácie na základe náboženstva, zdravotného postihnutia, rodu, sexuálnej identity, veku, etnickej príslušnosti, migrácie alebo pobytového statusu; keďže v EÚ je takmer 25 % detí mladších ako 18 rokov ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže chudoba pripravuje deti o možnosti vzdelávania, starostlivosť, zdravotnú starostlivosť, primeranú výživu a bývanie, podporu rodiny, a dokonca aj o ochranu pred násilím a môže mať veľmi dlhotrvajúce účinky; keďže Agentúra EÚ pre základné práva zdôraznila, že boj proti chudobe detí je aj otázkou základných práv a právnych povinností; keďže podpora práv detí je výslovným cieľom politík EÚ a charty, ktorá vyžaduje, aby najlepšie záujmy detí stáli v popredí záujmu pri všetkých činnostiach EÚ; |
| --- | --- |

T.

keďže v členských štátoch naďalej dochádza k porušovaniu práv detí v dôsledku násilia, zneužívania, vykorisťovania, chudoby, sociálneho vylúčenia a diskriminácie na základe náboženstva, zdravotného postihnutia, rodu, sexuálnej identity, veku, etnickej príslušnosti, migrácie alebo pobytového statusu; keďže v EÚ je takmer 25 % detí mladších ako 18 rokov ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením; keďže chudoba pripravuje deti o možnosti vzdelávania, starostlivosť, zdravotnú starostlivosť, primeranú výživu a bývanie, podporu rodiny, a dokonca aj o ochranu pred násilím a môže mať veľmi dlhotrvajúce účinky; keďže Agentúra EÚ pre základné práva zdôraznila, že boj proti chudobe detí je aj otázkou základných práv a právnych povinností; keďže podpora práv detí je výslovným cieľom politík EÚ a charty, ktorá vyžaduje, aby najlepšie záujmy detí stáli v popredí záujmu pri všetkých činnostiach EÚ;

| U. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 bezprecedentne zaťažila deti a rodiny v celej EÚ, najmä tie, ktoré už boli ekonomicky alebo sociálne znevýhodnené; keďže deti zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia často nemajú dostatočné IT vybavenie, prístup na internet a vhodný pracovný priestor a podmienky, čo počas pandémie prehĺbilo existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a opatrenia prijaté v reakcii na ňu zvýšili riziko, že deti budú vystavené násiliu vrátane sexuálneho vykorisťovania a zneužívania detí, pri ktorom sa využívajú technológie; keďže napriek tomu, že bolo podaných menej žiadostí o azyl pre deti, podmienky prijímania detí sú vo viacerých členských štátoch naďalej nedostatočné; |
| --- | --- |

U.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 bezprecedentne zaťažila deti a rodiny v celej EÚ, najmä tie, ktoré už boli ekonomicky alebo sociálne znevýhodnené; keďže deti zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia často nemajú dostatočné IT vybavenie, prístup na internet a vhodný pracovný priestor a podmienky, čo počas pandémie prehĺbilo existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a opatrenia prijaté v reakcii na ňu zvýšili riziko, že deti budú vystavené násiliu vrátane sexuálneho vykorisťovania a zneužívania detí, pri ktorom sa využívajú technológie; keďže napriek tomu, že bolo podaných menej žiadostí o azyl pre deti, podmienky prijímania detí sú vo viacerých členských štátoch naďalej nedostatočné;

| V. | keďže podľa článku 47 charty si základné právo na účinný prostriedok nápravy vyžaduje prístup k nezávislému súdu; keďže politický vplyv alebo kontrola súdnictva a podobné prekážky nezávislosti individuálnych sudcov opakovane viedli k tomu, že súdnictvo nebolo schopné plniť svoju úlohu nezávislej kontroly svojvoľného využívania právomocí exekutívnymi a legislatívnymi zložkami vlády; keďže na zabezpečenie právneho štátu a ochrany základných práv a občianskych slobôd občanov v EÚ je nevyhnutný účinný, nezávislý a nestranný súdny systém; |
| --- | --- |

V.

keďže podľa článku 47 charty si základné právo na účinný prostriedok nápravy vyžaduje prístup k nezávislému súdu; keďže politický vplyv alebo kontrola súdnictva a podobné prekážky nezávislosti individuálnych sudcov opakovane viedli k tomu, že súdnictvo nebolo schopné plniť svoju úlohu nezávislej kontroly svojvoľného využívania právomocí exekutívnymi a legislatívnymi zložkami vlády; keďže na zabezpečenie právneho štátu a ochrany základných práv a občianskych slobôd občanov v EÚ je nevyhnutný účinný, nezávislý a nestranný súdny systém;

| W. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 ukázala, že sa nerieši situácia osôb zadržiavaných vo vyšetrovacej väzbe; keďže postupy súvisiace s využívaním vyšetrovacej väzby počas pandémie ochorenia COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch líšili, v mnohých členských štátoch viedli prieťahy v súdnych pojednávaniach a vyšetrovaniach k dlhšej vyšetrovacej väzbe; keďže osoby zbavené slobody boli nákaze COVID-19 vystavené viac ako bežní občania vzhľadom na obmedzené podmienky, v ktorých žili počas dlhších období; keďže zatvorenie súdov alebo odklady pojednávaní a vyšetrovaní spôsobili zmätok a neistotu podozrivých, najmä tých vo väzbe, ktorí nemali takmer žiadnu predstavu o tom, kedy sa uskutoční ich súdny proces a ako dlho budú zadržiavaní; |
| --- | --- |

W.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 ukázala, že sa nerieši situácia osôb zadržiavaných vo vyšetrovacej väzbe; keďže postupy súvisiace s využívaním vyšetrovacej väzby počas pandémie ochorenia COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch líšili, v mnohých členských štátoch viedli prieťahy v súdnych pojednávaniach a vyšetrovaniach k dlhšej vyšetrovacej väzbe; keďže osoby zbavené slobody boli nákaze COVID-19 vystavené viac ako bežní občania vzhľadom na obmedzené podmienky, v ktorých žili počas dlhších období; keďže zatvorenie súdov alebo odklady pojednávaní a vyšetrovaní spôsobili zmätok a neistotu podozrivých, najmä tých vo väzbe, ktorí nemali takmer žiadnu predstavu o tom, kedy sa uskutoční ich súdny proces a ako dlho budú zadržiavaní;

| X. | keďže v medzinárodnom práve sa potvrdzuje, že človeka nemožno zadržať len z toho dôvodu, že je žiadateľom o azyl; keďže zadržanie sa preto musí použiť len ako posledná možnosť a len na základe odôvodneného účelu; keďže nedostatok právneho postavenia alebo dokladov v prípade osôb bez štátnej príslušnosti de jure, ako aj de facto znamená, že im hrozí zadržiavanie na neurčitý čas, čo je podľa medzinárodného práva nezákonné; |
| --- | --- |

X.

keďže v medzinárodnom práve sa potvrdzuje, že človeka nemožno zadržať len z toho dôvodu, že je žiadateľom o azyl; keďže zadržanie sa preto musí použiť len ako posledná možnosť a len na základe odôvodneného účelu; keďže nedostatok právneho postavenia alebo dokladov v prípade osôb bez štátnej príslušnosti de jure, ako aj de facto znamená, že im hrozí zadržiavanie na neurčitý čas, čo je podľa medzinárodného práva nezákonné;

| Y. | keďže stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) musí poskytovať rámec pre opatrenia na predchádzanie právnej a sociálnej beztrestnosti, čím sa zvýši bezpečnosť a ochranu základných práv všetkých občanov EÚ; |
| --- | --- |

Y.

keďže stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) musí poskytovať rámec pre opatrenia na predchádzanie právnej a sociálnej beztrestnosti, čím sa zvýši bezpečnosť a ochranu základných práv všetkých občanov EÚ;

| Z. | keďže ochrana biodiverzity a ekosystémov má zásadný význam pre rozvoj odolný voči zmene klímy, pričom obdobie rokov 2021 – 2030 bolo označené za Dekádu OSN pre obnovu ekosystému; keďže Komisia oznámila, že prijatie kľúčových legislatívnych iniciatív na ochranu životného prostredia vrátane hlavného právneho predpisu o obnove prírody sa muselo odložiť o niekoľko mesiacov; keďže cieľom Európskej zelenej dohody je chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi; keďže viaceré navrhované legislatívne iniciatívy budú mať pozitívny vplyv na úroveň ochrany životného prostredia, ktorá je zakotvená v článku 37 charty; |
| --- | --- |

Z.

keďže ochrana biodiverzity a ekosystémov má zásadný význam pre rozvoj odolný voči zmene klímy, pričom obdobie rokov 2021 – 2030 bolo označené za Dekádu OSN pre obnovu ekosystému; keďže Komisia oznámila, že prijatie kľúčových legislatívnych iniciatív na ochranu životného prostredia vrátane hlavného právneho predpisu o obnove prírody sa muselo odložiť o niekoľko mesiacov; keďže cieľom Európskej zelenej dohody je chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi; keďže viaceré navrhované legislatívne iniciatívy budú mať pozitívny vplyv na úroveň ochrany životného prostredia, ktorá je zakotvená v článku 37 charty;

Právny štát a základné práva

| 1. | zdôrazňuje, že právny štát je základným kameňom demokracie, udržuje deľbu moci, zabezpečuje zodpovednosť, prispieva k dôvere v politické inštitúcie a je zárukou zásad zákonnosti, právnej istoty, zákazu svojvoľnej povahy výkonných právomocí, nezávislosti súdnictva, nestrannosti a rovnosti pred zákonom; zdôrazňuje, že právny štát, a najmä nezávislosť súdnictva má zásadný význam, aby občania mohli využívať svoje základné práva a slobodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opakuje, že právny štát, sloboda médií a účinný boj proti korupcii sú základom našich spoločností a základnými hodnotami EÚ, ktoré ovplyvňujú všetky základné práva; s poľutovaním však konštatuje, že porušovanie týchto zásad v niektorých členských štátoch pretrváva a vážne ohrozuje spravodlivé, zákonné a nestranné rozdeľovanie finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že právny štát je úzko spojený s rešpektovaním demokracie a základných práv, a zdôrazňuje, že zhoršenie ktorejkoľvek z týchto hodnôt predstavuje útok na piliere Únie, ako sa uvádza v Zmluve o EÚ; opakuje svoje početné výzvy na rozšírenie rozsahu výročných správ Komisie o právnom štáte tak, aby zahŕňali všetky hodnoty článku 2 Zmluvy o EÚ s cieľom poskytnúť ucelený prehľad o situácii vo všetkých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby využila všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, vrátane postupu stanoveného v rámci mechanizmu podmienenosti právnym štátom na riešenie týchto porušení zásad právneho štátu, demokracie a základných práv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dôrazne odsudzuje závažné porušovanie zásad právneho štátu v niektorých členských štátoch, ktoré spôsobuje vážne nebezpečenstvo v súvislosti so základnými právami a slobodami; domnieva sa, že v niektorých prípadoch ide o systematické porušovanie; zdôrazňuje súvislosť medzi zhoršujúcimi sa normami právneho štátu a porušovaním základných práv, ku ktorému dochádza napríklad v oblasti súdnictva, útoky na novinárov a slobodné médiá, k čomu patrí aj používanie neprimeranej sily orgánmi presadzovania práva počas protestov a na hraniciach EÚ, nedostatočné záruky a chýbajúci riadny proces v prípade zadržiavaných osôb, podnecovanie nenávisti zo strany politických aktérov, rozširovanie právomocí orgánov vykonávať hromadné sledovanie a rozsiahle zhromažďovanie zachytených údajov, ako aj obmedzenia týkajúce sa organizácií občianskej spoločnosti, ktoré dostávajú zahraničné finančné prostriedky alebo sú založené na svojej náboženskej príslušnosti; odsudzuje ďalej úsilie vlád niektorých členských štátov oslabiť rozdelenie moci a nezávislosť súdnictva; vyjadruje hlboké znepokojenie predovšetkým nad rozhodnutiami, v ktorých sa spochybňuje nadradenosť európskeho práva, a vyzýva Komisiu, aby využila všetky dostupné prostriedky na boj proti takýmto útokom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že EÚ je podľa článku 2 Zmluvy o EÚ únia založená na zásadách právneho štátu a že presadzovanie práva EÚ má zásadný význam pre zabezpečenie toho, aby občania mohli riadne využívať svoje základné práva; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia menej využívala svoje nástroje na presadzovanie práva a že najmä dávala čoraz menej podnetov na postupy o nesplnení povinnosti; konštatuje preto, že občania EÚ musia čoraz častejšie využívať súdne konania, aby dosiahli uplatnenie svojich základných práv; vyzýva Komisiu, aby podporila tieto súdne konania tým, že zriadi osobitný fond finančnej pomoci na strategické súdne spory týkajúce sa práv vyplývajúcich z charty; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že napriek početným uzneseniam a správam a napriek viacerým konaniam o nesplnení povinnosti a rozhodnutiam Súdneho dvora EÚ (ďalej len „Súdny dvor“) a Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) v rokoch 2020 a 2021 sa situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii naďalej zhoršuje; vyjadruje poľutovanie nad neschopnosťou Komisie náležite reagovať na mnohé obavy Európskeho parlamentu týkajúce sa demokracie, právneho štátu a základných práv vo viacerých členských štátoch; zdôrazňuje, že je potrebné komplexne monitorovať a presadzovať dodržiavanie všetkých hodnôt článku 2 Zmluvy o EÚ; vyzýva Komisiu, aby zahrnula do výročnej správy o demokracii, právnom štáte a základných právach komplexné monitorovanie ako súčasť mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa súdne rozsudky vykonávali na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ, a odsudzuje neplnenie rozsudkov Súdneho dvora a vnútroštátnych súdov príslušnými orgánmi verejnej správy; zdôrazňuje, že rozsudky Súdneho dvora sa musia v súlade so zmluvami vykonať včas a čo najskôr, najmä tie rozsudky, ktorých cieľom je zabrániť diskriminácii na základe pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne pripomína, že korupcia je vážnou hrozbou pre demokraciu, právny štát a spravodlivé zaobchádzanie so všetkými občanmi; zdôrazňuje prepojenie medzi korupciou a porušovaním základných práv vo viacerých oblastiach, ako sú nezávislosť súdnictva, sloboda médií a sloboda prejavu novinárov a oznamovateľov, zariadenia určené na zaistenie, prístup k sociálnym právam a obchodovanie s ľuďmi; vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby rázne bojovali proti korupcii a navrhli účinné nástroje na predchádzanie korupcii, boj proti korupcii a jej trestanie a na boj proti podvodom a aby tiež pravidelne sledovali využívanie verejných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne obnovila svoje každoročné monitorovanie a podávanie správ v oblasti boja proti korupcii v súvislosti so všetkými inštitúciami EÚ a členskými štátmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že nečinnosť a laxný prístup k oligarchickým štruktúram a systémové porušovanie zásad právneho štátu oslabujú celú Európsku úniu a narúšajú dôveru jej občanov; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby peniaze daňovníkov nikdy neskončili vo vreckách tých, ktorí oslabujú spoločné hodnoty EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že mimoriadne opatrenia, ktoré viedli ku koncentrácii právomocí a výnimkám zo základných práv, zvýšili riziko korupcie; vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zabezpečenie účinného uplatňovania primeraných právnych predpisov a inštitucionálnych rámcov na boj proti korupcii v praxi a aby vlády konali transparentne a zodpovedne; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby dôsledne dodržiavali usmernenia, ktoré vydala Skupina štátov proti korupcii v rámci Rady Európy (GRECO) v roku 2020 s cieľom predchádzať rizikám korupcie v súvislosti s pandémiou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že štrukturálne problémy v niektorých členských štátoch týkajúce sa nezávislosti súdnictva a autonómie prokuratúry ohrozujú prístup občanov k spravodlivosti a majú negatívny vplyv na ich práva a slobody; pripomína, že nedostatky v oblasti právneho štátu v jednom členskom štáte majú vplyv na Úniu ako celok a postihujú práva všetkých osôb v EÚ; vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby chránili sudcov a prokurátorov pred politickými útokmi a pokusmi vyvíjať na nich nátlak, a tak ohrozovať ich prácu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že podľa článku 47 charty si základné právo na účinný prostriedok nápravy vyžaduje prístup k nezávislému súdu; berie na vedomie pribúdajúce výzvy, ktoré predstavujú vnútroštátne ústavné súdy a niektorí politici; trvá na tom, že členské štáty musia v plnej miere dodržiavať právo EÚ a medzinárodné právo, ako aj rozsudky Súdneho dvora a ESĽP vrátane tých, ktoré sa týkajú nezávislosti súdov; odsudzuje skutočnosť, že viaceré členské štáty vrátane Poľska a Maďarska nedodržiavajú mnohé právne predpisy EÚ a rozsudky európskych súdov; vyzýva členské štáty, aby rešpektovali kľúčovú úlohu Súdneho dvora a ESĽP a plnili ich rozsudky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opätovne odsudzuje prax trestného stíhania a obťažovania sudcov, ktorí kritizujú poľskú vládu; vyzýva poľskú vládu, aby dôkladne zreformovala systém disciplinárnych konaní v prípade sudcov v súlade s rozsudkami Súdneho dvora a znovu vymenovala všetkých sudcov, ktorých z funkcie odvolala nelegitímna disciplinárna komora Najvyššieho súdu, vrátane tých sudcov, ktorým sa naďalej bráni vo výkone funkcie napriek tomu, že sa na súde úspešne odvolali proti pozastaveniu svojej činnosti; vyzýva poľské orgány, aby plnili rôzne rozsudky Súdneho dvora a ESĽP týkajúce sa zloženia a organizácie nelegitímneho „Ústavného súdu“ a disciplinárnej komory Najvyššieho súdu s cieľom dodržať normy nezávislosti súdnictva, ku ktorým sa Poľsko zaviazalo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta postupy v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré Komisia začala proti Maďarsku a Poľsku v rámci balíka opatrení v prípade nesplnenia povinnosti z júla 2021 v súvislosti s dodržiavaním ľudských práv LGBTIQ osôb a porušovaním práva EÚ, a tak prvýkrát začala osobitne postupy v prípade nesplnenia povinnosti s cieľom chrániť ich práva; berie na vedomie odôvodnené stanovisko Komisie adresované maďarskej vláde k zákonu proti LGBTIQ osobám a reakciu vlády a vyzýva Komisiu, aby pokračovala v konaní o porušení predpisov predložením veci Súdnemu dvoru; berie na vedomie rozhodnutie Najvyššieho súdu v Budapešti, ktorým sa zrušila povinnosť tlačiť v detských knihách v Maďarsku vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti, a vyzýva Komisiu, aby sledovala vývoj v tejto veci s cieľom posúdiť ďalšie potrebné kroky v súvislosti s porušením právnych predpisov; vyjadruje znepokojenie nad nedostatočnými následnými opatreniami v súvislosti s konaniami o porušení právnych predpisov týkajúcich sa poľských zón bez LGBT a nad nedostatkom lojálnej spolupráce zo strany poľských orgánov a vyzýva Komisiu, aby zaslala poľskej vláde odôvodnené stanovisko; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že v októbri 2021 Európsky parlament v súlade s článkom 265 ZFEÚ podal Súdny dvor žalobu proti Komisii z toho dôvodu, že nekonala a neuplatňovala nariadenie o mechanizme podmienenosti právnym štátom (10), ako požadoval v dvoch uzneseniach v roku 2021, čím reagoval na to, že Komisia predložila neuspokojivé odpovede a snažili sa získať čas; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ešte ani do konca roka 2021 neodpovedala na výzvu Európskeho parlamentu, aby sa uplatnil článok 6 ods. 1 nariadenia, a iba poslala žiadosti Maďarska a Poľska o informácie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | znovu opakuje svoju pozíciu k nariadeniu o podmienenosti dodržiavania zásad právneho štátu, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2021 a je priamo uplatniteľné v celej Európskej únii a vo všetkých jej členských štátoch na všetky finančné prostriedky z rozpočtu EÚ vrátane zdrojov, ktoré boli odvtedy pridelené prostredníctvom dočasného mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti NextGenerationEU v hodnote 800 miliárd EUR; pripomína, že v nariadení o podmienenosti dodržiavania zásad právneho štátu je jasne vymedzený pojem právneho štátu, ktorý sa musí chápať vo vzťahu k iným hodnotám Únie vrátane základných práv a nediskriminácie; zastáva názor, že štátom podporovaná diskriminácia menšín má priamy vplyv na projekty, v prípade ktorých sa členské štáty rozhodnú použiť finančné prostriedky EÚ, a preto priamo ovplyvňuje ochranu finančných záujmov Únie; vyzýva Komisiu, aby okamžite začala postup stanovený v článku 6 ods. 1 nariadenia o podmienenosti dodržiavania zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že doteraz neprišla odpoveď na iniciatívu Európskeho parlamentu týkajúcu sa vytvorenia mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorý by sa spravoval v rámci medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou; vyzýva Komisiu a Radu, aby bezodkladne začali rokovania s Európskym parlamentom o medziinštitucionálnej dohode v súlade s článkom 295 ZFEÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uznáva kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti pri presadzovaní a ochrane hodnôt EÚ zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ a v charte; zdôrazňuje ich kľúčový prínos k presadzovaniu zásad právneho štátu v členských štátoch, keďže dávajú zraniteľným a marginalizovaným osobám možnosť sa vyjadriť a zabezpečujú im prístup k dôležitým sociálnym službám; uznáva, že zdravý občiansky priestor je predpokladom demokracie, právneho štátu a základných práv; zdôrazňuje, že Únia by sa preto mala zaviazať k ochrane a posilňovaniu občianskeho priestoru na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, a to aj prijatím osobitnej stratégie na tento účel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta rýchle vytvorenie efektívnej, nezávislej a plne funkčnej Európskej prokuratúry s cieľom posilniť v Európskej únii boj proti podvodom; zdôrazňuje význam podpory a posilňovania spolupráce medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi, Európskym úradom pre boj proti podvodom a Európskou prokuratúrou; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že pandémia ochorenia COVID-19, najmä v počiatočných fázach, spôsobila závažné porušovanie slobody pohybu a slobody pracovať a zhoršovanie pracovných a životných podmienok, a to aj v prípade sezónnych a cezhraničných pracovníkov v celej Únii; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že obmedzenia základných práv vyplývajúce z pandémie budú zrušené hneď, ako to situácia v oblasti verejného zdravia umožní, a že všetky práva a slobody budú obnovené v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje zhoršovanie v oblasti právneho štátu v mnohých členských štátoch v rôznych obdobiach a na rôznych úrovniach moci, od úrovne výkonnej moci s postupmi, ako je zrýchlené prijímanie zákonov v obdobiach núdzového stavu, až po miestnu úroveň, ako je rozšírené zneužívanie zo strany policajných orgánov; pripomína, že využitie diskrečnej právomoci by sa malo kontrolovať formou súdneho alebo iného nezávislého preskúmania a že dostupné opravné prostriedky by mali byť jasné a ľahko dostupné, najmä v prípadoch zneužitia, vrátane prístupu k ombudsmanovi alebo inej forme nesporovej jurisdikcie; vyzýva členské štáty, aby zaviedli mechanizmy na predchádzanie, nápravu a penalizovanie zneužívania diskrečných právomocí a aby svoje rozhodnutia primerane odôvodnili, najmä ak majú vplyv na práva jednotlivcov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že pandémia ochorenia COVID-19 a následné reakcie mali bezprecedentný vplyv na fungovanie súdov a na možnosť uplatňovať práva na obhajobu, keď možnosť právnikov konzultovať so svojimi klientmi bola výrazne obmedzená; zdôrazňuje, že prístup na policajné stanice a súdy bol výrazne obmedzený a mnohé súdne pojednávania boli odročené alebo presunuté na internet; zdôrazňuje, že tieto opatrenia mali závažné dôsledky na možnosť zatknutých, stíhaných alebo zadržaných osôb uplatňovať svoje práva na spravodlivý proces; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 nezbavuje orgány presadzovania práva povinnosti starostlivo vyvažovať záujmy a využívať svoje právomoci spôsobom, ktorý je v súlade s ich záväzkami v oblasti ľudských práv; pripomína, že v prípade porušenia ľudských práv v súvislosti s policajnou činnosťou a použitím sily musia členské štáty viesť rýchle, dôkladné, účinné a nezávislé vyšetrovanie a zabezpečiť, aby sa všetci zodpovední zodpovedali v spravodlivom súdnom konaní; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje znepokojenie nad vplyvom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na osoby vo väzbe; zdôrazňuje, že niektoré členské štáty prijali opatrenia na zníženie počtu väzňov, ale často len dočasne; zdôrazňuje, že EÚ čelí dlhodobej kríze preplnenosti väzníc, ktorá je spôsobená najmä nadmerným využívaním vyšetrovacej väzby (11); je znepokojený narastajúcimi psychickými problémami osôb vo vyšetrovacej väzbe; pripomína, že zadržiavanie osôb vo vyšetrovacej väzbe, ktoré sú z právneho hľadiska nevinné, je prijateľné len ako výnimočné opatrenie v krajnom prípade, a vyzýva členské štáty, aby obmedzili využívanie vyšetrovacej väzby a preskúmali alternatívne možnosti; zdôrazňuje, že sú potrebné normy EÚ týkajúcich sa vyšetrovacej väzby, v ktorých by sa stanovil minimálny trest potrebný pred uložením vyšetrovacej väzby, a tak boli mladiství páchatelia vyňatí; zastáva názor, že jednotlivci čakajúci na súdne konanie by nemali byť zadržiavaní vo väzení dlhšie, než je prípustné podľa zákona, a že prípady sa musia súdom predložiť v primeranej lehote; vyzýva Komisiu, aby navrhla minimálne normy týkajúce sa podmienok vo väzniciach a vo väzenských zariadeniach v EÚ; |
| --- | --- |

24.

Právo na rovnaké zaobchádzanie

| 25. | so znepokojením zdôrazňuje, že tieto diskriminačné praktiky sa vyskytujú naďalej, a to z dôvodov, ako sú pohlavie, rasa, farba pleti, etnický alebo sociálny pôvod, genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo alebo viera, politické či iné presvedčenie, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, narodenie, zdravotné postihnutie, vek, sexuálna orientácia a rodová identita; vyzýva Komisiu, aby podporovala verejné politiky zamerané na odstránenie takejto diskriminácie a aby zabezpečila riadne a úplné vykonávanie rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV o boji proti rasizmu a xenofóbii (12); domnieva sa, že Komisia by mala začať konanie o nesplnení povinnosti proti členským štátom, ktoré tak neurobia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že podľa výročných správ Agentúry EÚ pre základné práva o základných právach mnohé členské štáty uplatňujú diskriminačné inštitucionálne postupy, politiky a právne predpisy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili úplné vykonávanie a presadzovanie antidiskriminačných právnych predpisov, aby začali konania o porušení povinnosti proti členským štátom, ktoré netransponujú alebo v plnej miere nevykonávajú antidiskriminačné právne predpisy EÚ, a aby zintenzívnili opatrenia na predchádzanie inštitucionálnej diskriminácii, najmä zo strany orgánov presadzovania práva a súdneho systému, ktorá môže mať závažnejší vplyv na jednotlivcov zo skupín v zraniteľných situáciách; pripomína naliehavú potrebu rozšíriť ochranu pred diskrimináciou aj mimo zamestnania prostredníctvom horizontálneho a prierezového prístupu; naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby bezodkladne odblokovali smernicu o rovnakom zaobchádzaní bez toho, aby sa znížila úroveň; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že podľa správy Agentúry EÚ pre základné práva o základných právach za rok 2021 by členské štáty by mali výrazne zlepšiť účinnosť svojich opatrení a inštitucionálnych opatrení na úplné a správne uplatňovanie smernice o rasovej rovnosti (13), najmä posilnením nezávislosti orgánov pre rovnosť tým, že zabezpečia, aby mali primeraný mandát a zdroje, ktoré potrebujú na účinné plnenie úloh, ktoré im ukladajú právne predpisy EÚ o nediskriminácii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie v boji proti rasizmu, a to aj navrhnutím ambicióznych právnych predpisov; ďalej vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne pokračovanie akčného plánu EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (14) a zaviedla účinné mechanizmy monitorovania a hodnotenia na meranie pokroku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta, že Komisia vymenovala koordinátora pre práva obetí, prijala svoju prvú stratégiu pre práva obetí a vytvorila platformu pre práva obetí; zdôrazňuje však, že vo viacerých členských štátoch pretrvávajú problémy, pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti, najmä pre obete v zraniteľných situáciách, a nezávislosť súdnictva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva na vytvorenie mechanizmu pre spoluprácu a koordináciu politík EÚ a vnútroštátnych politík v oblasti rovnosti, ktorý by zabezpečil, aby sa všetky druhy diskriminácie, najmä jej prierezové formy, zohľadnili pri preskúmaní a prijímaní politík, a to aj prostredníctvom pravidelného a transparentného posudzovania vplyvu na rovnosť podľa jasných cieľov a harmonogramov, na základe dôkazov a s použitím ukazovateľov výkonnosti; vyzýva na nadviazanie úzkej spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami, podpornými organizáciami, komunitami a ľuďmi, ktorí čelia diskriminácii, a zároveň na zabezpečenie primeraných zdrojov na realizáciu opatrení a monitorovanie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odsudzuje nárast počtu útokov na LGBTIQ osoby a naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prijali opatrenia na ukončenie týchto útokov a zaručili účinnú rovnosť LGBTIQ osôb vo všetkých oblastiach; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odsudzuje prístup niektorých vlád EÚ k prijímaniu právnych predpisov v zrýchlených konaniach bez verejných konzultácií alebo vo výnimočných prípadoch dokonca bez zmeny ústavy ako spôsobu legitimizácie diskriminačných politík, ktoré by inak nemohli byť uzákonené, napríklad ustanovenia, ktoré sa osobitne zameriavajú na LGBTIQ osoby; konštatuje, že zmeny schválené v maďarskej ústave a tzv. anti-LGBTIQ zákon, ktorý v júni 2021 prijal maďarský parlament, sú pozoruhodnými príkladmi zásahu do práva na rovnaké zaobchádzanie a zásady nediskriminácie; víta skutočnosť, že 18 členských štátov zverejnilo spoločné vyhlásenie odsudzujúce zmeny maďarského zákona o ochrane detí zamerané proti LGBT osobám; víta skutočnosť, že 16 členských štátov zopakovalo svoju podporu boju proti diskriminácii LGBTIQ osôb; zdôrazňuje, že súčasťou podpory európskeho projektu je nepochybne podpora tolerancie, akceptácie, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je znepokojený správami o neprimeranej sile, policajnej brutalite a nevhodnom správaní voči Rómom v celej EÚ zodpovedajúcimi zisteniam Agentúry EÚ pre základné práva z roku 2020, ktoré tiež odhalili, že Rómovia žijú v značnej chudobe, neprimeraných životných podmienkach, v zlom zdravotnom stave a sú vylúčení z trhu práce a vystavení obťažovaniu; odsudzuje pretrvávajúce sociálne vylúčenie a protirómske zmýšľanie, ktoré vedie k neprimeranej kriminalizácii Rómov, a vyzýva Komisiu, aby predložila lepšie právne predpisy a konkrétne politické opatrenia na predchádzanie takýmto prípadom a zabezpečenie spravodlivosti pre obete, pričom boj proti protirómskemu zmýšľaniu bude ústredným bodom politík EÚ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že značný počet Rómov v EÚ stále žije v marginalizovaných osadách v mimoriadne neistých podmienkach a vo veľmi zlých sociálno-ekonomických podmienkach, pričom často nemajú prístup k čistej pitnej vode, elektrine, bezpečnému a primeranému bývaniu, vzdelaniu, zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti, kanalizácii a zberu odpadu; pripomína, že situácia v rómskych osadách je jasným porušením ľudských práv a základných práv a má vážne dôsledky, najmä pre rómske deti; naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa riadili odporúčaním Rady k rovnosti, začleneniu a účasti Rómov (15), ako aj strategickým rámcom EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov na roky 2020 – 2030 (16) a aby na tento účel v plnej miere využívali finančné prostriedky EÚ a vnútroštátne finančné prostriedky; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila monitorovanie pokroku členských štátov a podnikla ďalšie príslušné kroky; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že segregácia detí z menšinových skupín v školách je v Európe naďalej závažným problémom; zdôrazňuje, že takéto postupy často vyplývajú z nesprávnej diagnózy detí s mentálnym postihnutím na základe ich sociálnej alebo osobnej situácie; vyzýva členské štáty, aby posilnili svoje inkluzívne politiky s cieľom predchádzať týmto diskriminačným praktikám, či už úmyselným, alebo neúmyselným, a aby zaviedli mechanizmy dohľadu s cieľom preskúmať a v prípade potreby zrušiť diagnostické rozhodnutia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili riadne zapojenie orgánov sociálno-právnej ochrany detí a sociálnej kurately v marginalizovaných rómskych komunitách s cieľom zabezpečiť, aby sa deťom dostalo ochrany a starostlivosti potrebnej pre ich blaho a rozvoj, pričom sa budú rešpektovať ich najlepšie záujmy, a aby zaviedli postupy prispôsobené rôznym potrebám marginalizovaných rómskych komunít, aby si mohli plniť povinnosti rovnako deti z väčšinového obyvateľstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že v novom strategickom rámci EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov sa stanovujú ambiciózne ciele v siedmich kľúčových oblastiach: nediskriminácia, začlenenie, účasť, vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie a bývanie a slúži ako silnejší monitorovací rámec s radom kvantifikovateľných a merateľných cieľov na sledovanie pokroku; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne monitorovanie stratégie a pokroku; ďalej vyzýva Komisiu a členské štáty, aby presadzovali zákaz rasového alebo etnického profilovania pri presadzovaní práva, protiteroristických opatreniach a kontrole migrácie, ako aj pri policajnom násilí a aby zabezpečili zodpovednosť; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je znepokojený terorizmom a protiteroristickými politikami, ktoré môžu viesť k diskriminácii a nepriateľstvu voči určitým skupinám vrátane farebných komunít, moslimských komunít, protirasistických hnutí, aktivistov a organizácií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto politiky zahŕňajú v niektorých prípadoch delegitimizáciu, kriminalizáciu alebo pokusy o kriminalizáciu politických, náboženských a iných prejavov, čo by mohlo viesť k diskriminačným praktikám presadzovania práva, ako je rasové a náboženské profilovanie, a širším sociálnym účinkom, ako je autocenzúra a zmenšovanie priestoru pre občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

38.

| 39. | víta rozhodnutie Komisie zorganizovať verejnú konzultáciu o aktualizácii smernice 2012/29/EÚ, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov (17) v rámci stratégie EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025), s cieľom účinne posilniť pomoc a ochranu poskytovanú obetiam vrátane obetí terorizmu a uznať význam zachovania ich dôstojnosti; vyzýva dotknuté inštitúcie, aby poskytli záruky na zabránenie následnej viktimizácii v dôsledku ponižovania a útokov na povesť obetí pochádzajúcich zo sociálneho prostredia spojeného s útočníkom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opätovne vyzýva všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, aby účinne riešili problémy, ako je sexuálne vykorisťovanie detí, detská pornografia, ochrana detí migrantov bez sprievodu, situácia detí so zdravotným postihnutím umiestnených v ústavoch, ochrana detí, ktoré boli obeťami domáceho násilia a vykorisťovania na pracovisku, a nezvestných detí; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta skutočnosť, že Komisia zohľadnila odporúčania Európskeho parlamentu a prijala ambicióznu stratégiu v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (18); opätovne potvrdzuje zásadný význam vykonávania navrhovaných opatrení a ďalšieho rozvoja vnútroštátnych opatrení s cieľom zabezpečiť, aby osoby so zdravotným postihnutím neboli znevýhodňované a diskriminované v súvislosti so zamestnanosťou, vzdelávaním a sociálnym začlenením a aby boli v plnej miere zaručené ich práva, ktoré sú stanovené v Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je hlboko znepokojený nárastom chudoby a sociálneho vylúčenia, najmä v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19, ako aj nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti; vyjadruje ďalšie obavy z mimoriadnej a bezprecedentnej záťaže, ktorú pandémia spôsobila najmä jednotlivcom v zraniteľných situáciách vrátane žien, osôb z rasových skupín, migrantov a ľudí so zdravotným postihnutím; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 sa čoraz častejšie využívala ako zámienka na útoky proti skupinám v zraniteľnej situácii vrátane migrantov, ľudí s prisťahovaleckým pôvodom a Rómov, ktorí už sú vystavení rasovej a etnickej diskriminácii, nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 odhalila vážne nedostatky v kapacite a pripravenosti systémov zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, zamestnanosti a sociálnej ochrany členských štátov; je pevne presvedčený, že členské štáty musia výrazne zlepšiť svoje systémy zdravotnej starostlivosti, sociálneho zabezpečenia a sociálnej pomoci s cieľom zaistiť, aby poskytovali plnú podporu všetkým, najmä zraniteľnejším ľuďom, aj počas krízy, a tým primerane chránili zdravie, hospodárske a sociálne práva všetkých; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane zasiahla marginalizované rómske komunity v dôsledku zlých podmienok bývania, obmedzeného prístupu k vode, elektrine a sanitácii a nedostatočného prístupu k internetu a vhodnému IT vybaveniu, v dôsledku čoho mladší Rómovia ešte viac zaostávali v školskom vzdelávaní; je obzvlášť znepokojený tým, že vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na Rómov prehĺbil nerovnosti a podnietil predsudky vrátane prípadov policajného násilia; s poľutovaním konštatuje, že rómske obyvateľstvo bolo počas pandémie mnohokrát obetným baránkom; konštatuje, že bolo vystavené stigmatizácii, diskriminácii a nenávistným prejavom, ktoré spájajú vírus s ich etnickým pôvodom; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré médiá a sociálne siete často vykresľujú Rómov ako nebezpečenstvo pre verejné zdravie zodpovedné za šírenie vírusu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje politiky zamerané na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia, ktorému musia rómske komunity čeliť, a venovali v nich osobitnú pozornosť právam rómskych žien a detí; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že bývanie je jedna zo základných potrieb a že prístup k bývaniu, najmä pomoc v otázkach bývania, je základným právom, pretože občania, ktorí nemajú bývanie, sa nemôžu plne zúčastňovať na živote spoločnosti ani uplatňovať všetky svoje základné práva; vyzýva členské štáty, aby bezodkladne akceptovali, že by mali záväzne dodržiavať článok 31 revidovanej Európskej sociálnej charty o práve na bývanie; vyjadruje mimoriadne znepokojenie nad tým, že mladí ľudia sú bez bývania v dôsledku obrovského nárastu cien bývania, najmä v niektorých mestských oblastiach; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uznáva, že chudoba je ďalšou formou diskriminácie, ktorá vedie k porušovaniu základných práv, najmä tých skupín, ktorých práva sú už teraz najviac dotknuté, ako sú ženy, migranti, ľudia čiernej pleti, ľudia inej farby pleti a etnické menšiny, komunita LGBTIQ a deti; zdôrazňuje osobitnú zraniteľnosť detí a vplyv, ktorý má chudoba na ne a na ich fyzický a psychický vývoj; vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby vypracovali politiky na zníženie chudoby s osobitným dôrazom na deti; vyzýva členské štáty, aby pre všetkých zaručili rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti, kvalitnému vzdelaniu a bývaniu a aby ukončili obmedzovanie verejných služieb, ktoré viedlo k zvýšeniu miery chudoby a predovšetkým k nerovnosti; pripomína, že hospodárske a sociálne práva sú základnými právami; opakuje svoju výzvu Rade a Komisii, aby pri vypracúvaní návrhov hospodárskej politiky zohľadňovali základné práva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že členské štáty by mali prijať opatrenia na zaručenie práva na kvalitné pracovné miesto, ktoré možno zosúladiť s osobným a rodinným životom a rozvojom jednotlivca, keďže je to najlepší spôsob, ako odstrániť chudobu; uznáva, že toto právo je jasne porušené v prípade pracovného vykorisťovania a zneužívania; vyzýva členské štáty, aby posilnili inšpekcie práce a prijali opatrenia na ukončenie zneužívania práce; vyzýva Komisiu, aby preskúmala, aké kroky sú potrebné na pristúpenie EÚ k Európskej sociálnej charte, a aby na tento účel navrhla časový rámec; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatočným pokrokom v oblasti neistých pracovných podmienok v opatrovateľských službách, čo má dramatické dôsledky pre starších ľudí, ktorí potrebujú tieto služby, aby mohli žiť dôstojne a byť stále súčasťou spoločnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili úsilie zamerané na boj proti všetkým podobám diskriminácie starších ľudí a zaručili plnenie ich potrieb a práv; zdôrazňuje význam podpory iniciatív spojených s aktívnym starnutím; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že dostupnosť online služieb v celej EÚ je jedným zo základných predpokladov úplného začlenenia spoločnosti v Európe; konštatuje, že niektoré časti EÚ stále nie sú pokryté kvalitnými online službami, najčastejšie vo vidieckych oblastiach, čo by mohlo viesť k ďalšiemu prehlbovaniu nerovnosti medzi Európanmi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili digitálnu transformáciu EÚ, ktorá by sa mala zameriavať na blaho všetkých generácií rovnako a riešiť bezpečnosť na internete; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripomína, že je dôležité systematicky zhromažďovať povinné a rozčlenené údaje o rovnosti a vypracovať ukazovatele na meranie a vykazovanie pokroku stratégií EÚ proti rasizmu a diskriminácii; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili úsilie v tejto oblasti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zhromažďovali údaje o rovnosti rozčlenené podľa rasového a etnického pôvodu, ako aj podľa iných chránených charakteristík, s cieľom zdokumentovať rasizmus a rozvíjať verejné politiky, ktoré skutočne a účinne napĺňajú potreby dotknutých osôb a zároveň v plnej miere rešpektujú základné právo na súkromie, ochranu osobných údajov a príslušné únijné a vnútroštátne právne predpisy; |
| --- | --- |

50.

Štrukturálny rasizmus

| 51. | uznáva a odsudzuje existenciu štrukturálneho rasizmu v EÚ spôsobeného stereotypmi, ktoré sa šíria v dôsledku diskusií diskriminujúcich etnické menšiny vo všetkých oblastiach ich života; je hlboko znepokojený individuálnymi, štrukturálnymi a inštitucionálnymi formami rasizmu a xenofóbie v EÚ a rastúcou diskrimináciou voči Arabom, Európanom čiernej pleti, ľuďom ázijského pôvodu, Židom, moslimom a Rómom; naliehavo vyzýva členské štáty, aby ukončili diskriminačné inštitucionálne postupy, politiky a zákony; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že hnutie Black Lives Matter zmobilizovalo spoločnosti na celom svete, aby sa zaoberali rasizmom a diskrimináciou zo strany orgánov presadzovania práva; pripomína svoje uznesenie z 19. júna 2020 o protestoch proti rasizmu po smrti Georgea Floyda (19), v ktorom sa potvrdzuje, že na životoch černochov záleží; opakuje, že podporuje rozsiahle protesty proti rasizmu a diskriminácii, ktoré sa konali v európskych hlavných mestách a mestách na celom svete po smrti Georgea Floyda v roku 2020; zdôrazňuje výzvu demonštrantov zaujať stanovisko proti útlaku a štrukturálnemu rasizmu v Európe; víta vymenovanie koordinátora EÚ pre boj proti rasizmu v máji 2021, zorganizovanie samitu EÚ o boji proti rasizmu, vytvorenie stáleho fóra pre konzultácie s občianskou spoločnosťou o boji proti rasizmu a závery Rady zo 4. marca 2022 o boji proti rasizmu a antisemitizmu; víta navyše to, že Komisia vo svojom akčnom pláne EÚ na boj proti rasizmu na roky 2020 – 2025 prvýkrát uznala existenciu štrukturálneho rasizmu a stanovila konkrétne opatrenia na boj proti rasizmu a etnickej diskriminácii v EÚ; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby riešili základné príčiny štrukturálneho rasizmu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli opatrenia na riešenie pretrvávajúcich štrukturálnych nerovností v kľúčových oblastiach, ako je systém trestného súdnictva, vzdelávanie, bývanie, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť, tovar a služby; zdôrazňuje dôležitú úlohu vzdelávania a médií pri potláčaní rasistických naratívov a narúšaní predsudkov a stereotypov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali školenia proti rasizmu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby do konca roka 2022 prijali národné akčné plány proti rasizmu a prednostne sa zamerali na opatrenia na riešenie nedostatočného prístupu k spravodlivosti a trvalých sociálno-hospodárskych nerovností v oblastiach, ako je bývanie, zdravotná starostlivosť, zamestnanie a vzdelávanie, ktoré treba uznať ako hlavné prekážky úplného využívania základných práv a kľúčové prekážky začlenenia a rovnosti; žiada Komisiu, aby monitorovala tieto národné akčné plány a akčný plán EÚ a zabezpečila ich náležité následné opatrenia; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a riešila opatrenia proti rasizmu a diskriminácii v členských štátoch, a to aj iniciovaním konaní o porušení právnych predpisov s cieľom podporiť účinné uplatňovanie právnych predpisov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poukazuje na rastúce rasistické a xenofóbne nálady niektorých mienkotvorných osobností, politikov a médií, ktoré prispeli k vzniku prostredia nepriaznivého pre zástancov a organizácie bojujúce proti rasizmu; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere transponovali a uplatňovali rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva; nabáda členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa rasistický alebo xenofóbny motív považoval za priťažujúcu okolnosť alebo aby súdy mohli brať takýto motív do úvahy pri určovaní trestov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je mimoriadne znepokojený existenciou a neprestajným šírením krajne pravicových hnutí v EÚ, najmä neofašistických a neonacistických skupín; vyzýva členské štáty, aby urýchlene prijali opatrenia na účinný zákaz týchto skupín; žiada zároveň, aby sa viac overovali nadácie, členské základne a najmä financovanie takýchto skupín s cieľom identifikovať možné zahraničné zasahovanie; zdôrazňuje, že v učebných osnovách dejepisu je potrebné venovať väčší priestor objektívnemu a vecnému poznávaniu rôznych rasových alebo etnických ideológií, ako sú otroctvo, kolonializmus alebo fašizmus, ich foriem a pôvodu, vrátane zneužívania vedy na ich ospravedlnenie, ako aj ich dôsledkov a možných pozostatkov v súčasnosti, aby bolo možné bojovať proti opakovanému oživovaniu týchto ideológií; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pripomína, že je potrebné venovať zvýšenú pozornosť digitalizácii a potenciálnym sociálnym predsudkom, ktoré sa môžu stať súčasťou nových technológií; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť potenciálne riziká umelej inteligencie nie ako technologický, ale spoločenský problém, najmä v prípade jednotlivcov z rasových skupín; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli opatrenia, ktorými sa zabráni tomu, aby nové technológie vrátane umelej inteligencie neprehĺbili diskrimináciu, existujúce nerovnosti a chudobu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že systémy umelej inteligencie sa budú riadiť zásadami transparentnosti, vysvetliteľnosti, spravodlivosti a zodpovednosti a že sa bude vykonávať nezávislý audit, aby tieto systémy neprehlbovali rasizmus; ďalej vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaoberali rozdielmi medzi rodmi a rozmanitosťou v odvetviach IKT a vo vede, technológii, inžinierstve a matematike (STEM), najmä pri vývoji nových technológií vrátane umelej inteligencie, a najmä na pozíciách s rozhodovacou právomocou; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili úplné vykonávanie smernice o rasovej rovnosti a smernice o rovnosti v zamestnaní (20) s cieľom bojovať proti pretrvávajúcemu rasizmu voči ľuďom odlišného pôvodu, etnickej príslušnosti alebo farby pleti; odsudzuje skutočnosť, že rasové, etnické, jazykové a náboženské menšiny stále čelia hlboko zakorenenému štrukturálnemu a inštitucionálnemu rasizmu, diskriminácii, trestným činom z nenávisti a nenávistným prejavom, nedostatočnému prístupu k spravodlivosti a pretrvávajúcim sociálno-ekonomickým nerovnostiam, ktoré im bránia v plnom využívaní ich základných práv, sociálnom začlenení a rovnosti ako občanov EÚ vo všetkých sférach života vrátane bývania, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a zamestnanosti; |
| --- | --- |

58.

Rodovo motivované násilie, práva žien a práva LGBTIQ+ osôb

| 59. | odsudzuje skutočnosť, že rodovo motivované násilie je jednou z najrozšírenejších foriem násilia v EÚ, pričom prieskumy Únie odhalili, že každá tretia žena v Únii, t. j. z celkového počtu 62 miliónov žien, bola od svojich 15 rokov vystavená fyzickému alebo sexuálnemu násiliu a že viac ako polovica žien (55 %) bola vystavená sexuálnemu obťažovaniu; poukazuje na to, že rodovo motivované násilie je formou diskriminácie a porušenia základných práv, ako aj dôsledkom rodových stereotypov, heteropatriarchálnych štruktúr, mocenskej asymetrie a štrukturálnych a inštitucionálnych nerovností; zdôrazňuje, že je dôležité uplatňovať prierezový prístup a prístup zameraný na obete vo všetkých politikách a opatreniach na riešenie rodovo motivovaného násilia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie v tomto smere; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje význam boja proti rodovo motivovanému násiliu vo všetkých jeho formách a presadzovania rodovej rovnosti a práv žien; víta návrh Komisie z 8. marca 2022 na smernicu o boji proti násiliu na ženách a domácemu násiliu (21), v ktorom sa navrhujú opatrenia na kriminalizáciu určitých foriem násilia vrátane kriminalizácie znásilnenia na základe chýbajúceho súhlasu a určitých foriem kybernetického násilia, ako aj opatrenia na ochranu obetí a zlepšenie prístupu k spravodlivosti, podpory obetí a prevencie a v ktorom sú zahrnuté ustanovenia týkajúce sa prierezovosti; zdôrazňuje cezhraničný rozmer rodovo motivovaného násilia a trvá na tom, že rodovo motivované násilie sa musí riešiť na európskej úrovni; vyzýva Komisiu, aby do zoznamu obzvlášť závažných trestných činov, ktorý je ustanovený v článku 83 ods. 1 ZFEÚ, doplnila rodovo motivované násilie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naliehavo vyzýva Radu, aby uzavrela ratifikáciu Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu Úniou (Istanbulský dohovor); vyjadruje poľutovanie nad tým, že Bulharsko, Česko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva a Slovensko dohovor ešte neratifikovali, a opakuje svoju výzvu, aby ho ratifikovali; poukazuje na to, že Istanbulský dohovor by sa mal chápať ako minimálny štandard na odstránenie rodovo motivovaného násilia; dôrazne odsudzuje pokusy niektorých členských štátov, najmä Poľska, zrušiť opatrenia, ktoré už boli prijaté na vykonávanie Istanbulského dohovoru a v boji proti násiliu páchanému na ženách, a odstúpiť od dohovoru; |
| --- | --- |

61.

| 62. | odsudzuje činnosť protirodových a protifeministických hnutí v Európe a na celom svete, ktoré systematicky útočia na práva žien a LGBTIQ+ osôb; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že organizácie občianskej spoločnosti podporované a financované Úniou nebudú podporovať diskrimináciu na základe pohlavia; víta úplne prvú stratégiu EÚ pre rovnosť LGBTIQ osôb a ďalej odsudzuje rastúci počet prípadov diskriminácie, trestných činov z nenávisti a násilia voči LGBTIQ+ osobám; žiada Komisiu, aby zabezpečila riadne monitorovanie stratégie; |
| --- | --- |

62.

| 63. | odsudzuje neustály a pretrvávajúci odmietavý postoj k právam žien vrátane sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v niektorých členských štátoch, najmä v Poľsku, na Slovensku, v Chorvátsku alebo Litve,; pripomína, že donucovanie k reprodukcii a odopieranie bezpečného a zákonného umelého prerušenia tehotenstva je takisto formou rodovo motivovaného násilia; zdôrazňuje, že Európsky súd pre ľudské práva už niekoľkokrát rozhodol, že reštriktívne zákony o interrupciách a ich nedostatočné uplatňovanie porušujú ľudské práva žien a dievčat a ich telesnú autonómiu; odsudzuje nedostatočný prístup žien k interrupcii v mnohých krajinách a odsudzuje smrť najmenej štyroch žien v Poľsku v dôsledku uplatňovania predpisov zakazujúcich interrupciu prakticky za všetkých okolností; naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali účinné opatrenia na nápravu takéhoto existujúceho porušovania ľudských práv a práv žien a aby zaviedli potrebné mechanizmy na zabránenie ich výskytu v budúcnosti; vyzýva Komisiu, aby považovala umelé prerušenie tehotenstva za základné právo, odstránila všetky prekážky brániace prístupu k nemu a zabezpečila, že sa bude vykonávať vo verejných systémoch zdravotnej starostlivosti, a aby vo svojich výročných správach o právnom štáte kládla väčší dôraz na sexuálne a reprodukčné zdravie a práva; |
| --- | --- |

63.

| 64. | dôrazne odsudzuje diskrimináciu a segregáciu Rómok v zariadeniach zdravotnej starostlivosti o matky; víta, že Česká republika prijala zákon o odškodnení obetí nútenej a nezákonnej sterilizácie, a konštatuje, že slovenská vláda urobila krok vpred tým, že v roku 2021 zverejnila ospravedlnenie, pričom však zatiaľ nebol navrhnutý žiadny zákon o odškodnení; domnieva sa, že právo na prístup k zdravotnej starostlivosti, najmä k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu, je základným právom žien, ktoré by sa malo posilniť a ktoré by sa v žiadnom prípade nemalo obmedziť ani odňať; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva všetky členské štáty, aby rešpektovali telesnú autonómiu všetkých ľudí, najmä zákazom mrzačenia pohlavných orgánov intersexuálov, tzv. konverznej terapie, a nútenej sterilizácie transrodových osôb ako podmienky toho, že sa im poskytne právne uznanie pohlavia; opakuje, že právne predpisy o uznávaní pohlavia by mali byť prijaté v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv, čím bude uznanie pohlavia prístupné, cenovo dostupné, administratívne, rýchle a založené na sebaurčení; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje, že na účely voľného pohybu je potrebné uznávať všetky partnerstvá, a to aj v prípade partnerov štátnych príslušníkov EÚ, ktorí nie sú občanmi EÚ; je znepokojený tým, že sa ešte stále nevykonáva rozsudok Súdneho dvora vo veci C-673/16, Coman a Hamilton, v ktorom sa uznáva, že pojem „manžel/manželka“ môže podľa právnych predpisov EÚ o slobode pohybu zahŕňať aj manželov/manželky rovnakého pohlavia; poukazuje na predloženie sťažnosti Komisii v súvislosti s rovnakým rumunským prípadom (A.B. a K.V./ Rumunsko – sťažnosť č. 17816/21); zdôrazňuje, že nečinnosť Komisie viedla k tomu, že žalobcovia Coman a Hamilton podali žalobu na ESĽP, aby sa domohli právnej nápravy (Coman a iní/Rumunsko – sťažnosť č. 2663/21); opakuje svoju výzvu Komisii, aby začala konanie o porušení pre nevykonanie rozhodnutia vo veci Coman a Hamilton; |
| --- | --- |

66.

| 67. | víta záväzok Komisie zverejniť v roku 2022 návrh nariadenia o vzájomnom uznávaní rodičovstva medzi členskými štátmi, ktoré má vytvoriť právnu istotu pre dúhové rodiny v celej EÚ; |
| --- | --- |

67.

| 68. | upozorňuje na znepokojujúci nárast rodovo motivovaného násilia a domáceho násilia počas pandémie ochorenia COVID-19; oceňuje pohotové reakcie niektorých národných, regionálnych a miestnych samospráv na zavedenie opatrení na pomoc obetiam domáceho násilia, ako je vyšší počet liniek pomoci a rozšírená výmena informácií, a zavedenie systémov kódov v lekárňach, vznik dočasných poradenských centier v obchodoch s potravinami alebo skrytých aplikácií na uľahčenie nahlasovania domáceho násilia a zneužívania; poukazuje však na všeobecný nedostatok útulkov alebo iných bezpečných možností ubytovania pre osoby, ktoré prežili násilie; preto naliehavo vyzýva členské štáty, aby vyčlenili primerané finančné prostriedky pre existujúce útulky a pomohli im zvýšiť kapacity, a aby uľahčili aj zriaďovanie ďalších útulkov a bezpečných ubytovacích zariadení pre osoby, ktoré prežili násilie, a to aj pre sprevádzajúce maloleté osoby; vyzýva okrem toho členské štáty, aby zabezpečili, že služby pre osoby, ktoré prežili násilie, budú považované za nevyhnutné a zostanú otvorené, a že ich bude dopĺňať primeraná a špecializovaná odborná príprava pre policajné zložky, ako aj cielené opatrenia v oblasti spravodlivosti s cieľom zvýšiť do budúcnosti ich pripravenosť; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyjadruje poľutovanie nad zvýšeným odmietavým postojom k právam žien a dievčat, pričom niektoré členské štáty sa snažili o potlačenie sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv a využili pandémiu ochorenia COVID-19 ako zámienku na obmedzenie prístupu k umelému prerušeniu tehotenstva, antikoncepcii a gynekologickým službám; zdôrazňuje skutočnosť, že v niektorých členských štátoch sa napriek pandémii vyskytli pokusy o obmedzenie existujúcej právnej ochrany prístupu žien k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva vrátane zavedenia regresívnych podmienok, ktoré musia byť splnené pred umelým prerušením tehotenstva, ako je povinné a neobjektívne poradenstvo alebo čakacie lehoty; osobitne odsudzuje skutočnosť, že na Slovensku sa za toto obdobie vyskytlo viac ako 20 parlamentných pokusov o obmedzenie prístupu k interrupciám; osobitne zdôrazňuje, že služby v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a reprodukčných práv musia byť uznané ako nevyhnutné a musia byť dostupné aj počas celosvetových núdzových situácií v oblasti zdravia vzhľadom na to, že pri týchto službách zohráva čas rozhodujúcu úlohu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby reakcia na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 zahŕňala rodové hľadisko a rodové rozpočtovanie, ako aj následné posúdenie rodového vplyvu, ako sa navrhuje v stratégii Komisie pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025; naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby zabezpečili uplatňovanie rodového hľadiska vo všetkých politikách a opatreniach EÚ; |
| --- | --- |

70.

Slobody

| 71. | pripomína, že je dôležité presadzovať slobodu, pluralitu a nezávislosť médií a zároveň zabezpečiť transparentnosť vlastníctva médií a reguláciu koncentrácie trhu, a tiež zaručiť ochranu novinárov; je presvedčený, že záväzné pravidlá EÚ poskytujúce nezávislým médiám a novinárom spoľahlivú a jednotnú ochranu pred šikanóznymi súdnymi spormi, ktorých cieľom je ich v EÚ umlčať alebo zastrašiť, sú veľmi potrebné, aby pomohli ukončiť túto praktiku zneužívania; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie v tomto smere, a to aj navrhnutím záväzných opatrení a ochranou a podporou financovania investigatívnej žurnalistiky; |
| --- | --- |

71.

| 72. | odsudzuje používanie strategických žalôb proti verejnej účasti, ktoré sa používajú na umlčanie a zastrašovanie obhajcov ľudských práv vrátane obhajcov práv LGBTI kritizujúcich zneužívanie ľudských práv; zdôrazňuje, že strategické žaloby proti verejnej účasti sú len jednou z hrozieb pre slobodné a pluralitné médiá, pričom ďalšie predstavujú obchodný tlak a požiadavky, politický tlak, novinársku autocenzúru v obzvlášť kontroverzných otázkach, neistotu kariéry novinárov a ich vysoké pracovné zaťaženie, tlak na nich, aby si zachovali prístup k elitným zdrojom prostredníctvom nekritického spravodajstva, a hrozba, že nebudú profesionálne povýšení, ak porušia nepísané a internalizované predpoklady týkajúce sa správnej „línie“, ktorej by sa mali držať v obzvlášť kontroverzných otázkach, najmä pokiaľ ide o zahraničnú politiku; vyzýva členské štáty, aby chránili a rozvíjali nezávislé, pluralistické a slobodné médiá; v tejto súvislosti odsudzuje všetky opatrenia zamerané na umlčanie kritických médií a ohrozenie slobody a plurality médií; zdôrazňuje naliehavú potrebu bojovať proti všetkým strategickým žalobám proti verejnej účasti; víta nedávnu iniciatívu Komisie vydať odporúčanie k zaručeniu ochrany, bezpečnosti a posilnenia postavenia novinárov v Európskej únii; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila zákon o slobode médií; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je znepokojený správami, podľa ktorých niektoré orgány členských štátov využívali špionážny softvér Pegasus na politické alebo iné neoprávnené účely na špehovanie novinárov, politikov, právnikov, aktérov občianskej spoločnosti a iných osôb, čím porušili právo Únie a hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ a v charte; vyjadruje znepokojenie nad využívaním softvéru Pegasus proti novinárom, aktivistom za ľudské práva, predstaviteľom opozície a právnikom v rámci EÚ aj mimo nej; pripomína, že Pegasus je len jedným z mnohých príkladov programov, ktoré štátne subjekty zneužívajú na účely vykonávania nezákonného hromadného sledovania nevinných občanov; víta zriadenie vyšetrovacieho výboru Európskeho parlamentu na prešetrenie používania softvéru Pegasus, ktorý bude vyšetrovať údajné zneužívanie nástrojov sledovania a rozsah údajného porušovania práv a slobôd zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ a charte a poskytne záruky a odporúčania; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje, že očierňujúce kampane proti LGBTIQ osobám a občianskej spoločnosti v širšom zmysle sa častejšie vedú v členských štátoch, v ktorých je napádaná sloboda médií; dôrazne odsudzuje pokračujúce očierňujúce kampane vo verejných médiách proti sudcom, novinárom a politikom, ktorí kritizujú súčasnú vládu, vrátane strategických žalôb proti verejnej účasti iniciovaných vládnymi agentúrami, vládnymi úradníkmi, štátnymi podnikmi alebo jednotlivcami s úzkymi väzbami na vládne koalície v celej Európe; naliehavo vyzýva Komisiu, aby využila všetky legislatívne a výkonné nástroje, ktoré má k dispozícii, a zabránila takýmto zastrašovacím krokom, ktoré ohrozujú slobodu prejavu; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s novinárskymi organizáciami monitorovala útoky na novinárov, ako aj súdne spory zamerané na umlčanie alebo zastrašovanie nezávislých médií a podávala o nich správy a aby zaručila prístup k primeraným právnym prostriedkom nápravy; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že bezpečnosť novinárov nie je všeobecne zaručená; zdôrazňuje význam plurality médií a potrebu chrániť novinárov pred hrozbami a útokmi, aby sa tak zabránilo autocenzúre a zabezpečila sa sloboda prejavu a právo na informácie a chránila sa novinárska profesia; vyzýva Komisiu, aby zlepšila nástroje na posudzovanie opatrení prijatých vládami, ktoré môžu narušiť slobodu informácií a pluralitu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | odsudzuje útoky na novinárov, ich zadržiavanie a násilie voči nim počas protestov, ktorým bolo znemožnené podávať správy, a teda len vykonávať svoju prácu; vyjadruje hlboké znepokojenie nad prípadmi policajnej brutality počas protestov, najmä voči novinárom, a vyzýva na vyvodenie zodpovednosti za tieto činy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaistili bezpečnosť a ochranu novinárov, najmä počas protestov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zdôrazňuje, že podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv je možné legálne zaviesť určité obmedzenia práva na slobodu pokojného zhromažďovania s cieľom chrániť verejné zdravie alebo iné legitímne záujmy, musia však byť stanovené zákonom a musia byť nevyhnutné a primerané konkrétnemu cieľu; vyjadruje hlboké znepokojenie nad niektorými plošnými zákazmi protestov, ako aj nad určitými zákazmi a obmedzeniami protestov, ktoré boli nariadené počas pandémie ochorenia COVID-19, zatiaľ čo iné verejné zhromaždenia podobnej veľkosti mohli pokračovať bez zmeny, ako aj nad použitím sily proti pokojným demonštrantom; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že členské štáty majú rôzne medze pre použitie sily a zbraní orgánmi presadzovania práva pri udržiavaní verejného poriadku; vyzýva členské štáty, aby chránili základné práva, keď prijímajú reštriktívne opatrenia a zákony týkajúce sa slobody prejavu, zhromažďovania a združovania, a aby podporovali prostredie, v ktorom je kritika súčasťou zdravej diskusie o akejkoľvek otázke verejného záujmu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je hlboko znepokojený útokmi, obťažovaním, násilím a hrozbami namierenými proti novinárom, obhajcom ľudských práv a iným osobám, ktoré odhaľujú zahraničné zasahovanie a dezinformačné kampane; naliehavo vyzýva členské štáty, aby v kontexte čoraz rozšírenejších dezinformácií, hoaxov a politickej propagandy do svojich učebných osnov zaradili cielené aktivity primerané veku, zamerané na rozvoj kritického myslenia, mediálnej gramotnosti a digitálnych zručností; žiada, aby sa väčší dôraz kládol na výchovu k občianstvu so zameraním na základné práva, demokraciu a účasť na verejných veciach; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konštatuje, že postavenie niektorých členských štátov v oblasti medzinárodného hodnotenia slobody tlače sa zhoršilo; vyzdvihuje nenahraditeľnú úlohu verejnoprávnych médií a zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť a zachovať ich nezávislosť od politických zásahov; ostro odsudzuje ohrozovanie slobody médií vrátane obťažovania a útokov zameraných na novinárov a oznamovateľov, nerešpektovanie ich právnej ochrany, ako aj ovládnutie médií alebo politicky motivované opatrenia v mediálnom sektore; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad ďalším zhoršovaním slobody médií v Maďarsku, Poľsku a Slovinsku a rôznymi reformami, ktoré vládnuce koalície zaviedli s cieľom znížiť rozmanitosť a kritické hlasy v médiách; je ďalej znepokojený nedostatkom transparentného a jasného súboru zásad prideľovania reklamných zákaziek médiám zo strany národných, regionálnych a miestnych samospráv v niektorých členských štátoch; vyjadruje hlboké poľutovanie nad zhoršením hospodárskej situácie médií počas pandémie ochorenia COVID-19 a domnieva sa, že by sa mali prijať osobitné opatrenia na zmiernenie vplyvu pandémie na médiá; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyjadruje znepokojenie nad vytvorením orgánov kontrolovaných vládou, ktoré riadia veľké časti mediálneho prostredia, a nad ovládnutím verejnoprávnych médií, ktoré tak slúžia straníckym záujmom; pripomína, že tam, kde je vlastníctvo médií naďalej veľmi koncentrované, či už vo verejných, alebo v súkromných rukách, to predstavuje výrazné riziko pre rozmanitosť informácií a názorov zastúpených v mediálnom obsahu; pripomína, že sloboda prejavu a informácií vrátane slobody umeleckého prejavu a sloboda médií sú základom demokracie a právneho štátu, a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zaručili nezávislosť svojich mediálnych orgánov; pripomína, že právo vyhľadávať, prijímať a rozširovať informácie a myšlienky ústne, písomne alebo v tlačenej podobe, vo forme umenia alebo prostredníctvom akýchkoľvek iných médií, je súčasťou slobody umeleckého prejavu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila riadne vykonávanie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách a venovala pozornosť najmä nezávislosti regulačných orgánov v oblasti médií, transparentnosti vlastníctva médií a mediálnej gramotnosti; vyzýva Komisiu, aby účinne využívala postupy v prípade nesplnenia povinnosti v situáciách, keď členské štáty vykonávajú tieto ustanovenia nesprávne alebo neúplne; |
| --- | --- |

82.

| 83. | konštatuje, že niektoré opatrenia prijaté členskými štátmi v reakcii na ochorenie COVID-19 mali závažný vplyv na právo na súkromie a ochranu údajov, že sa v plnej miere nekonzultovalo s orgánmi na ochranu údajov, že nevyhnutnosť a proporcionalita neboli vždy jasné a že v mnohých prípadoch chýbal spoľahlivý právny základ a neuskutočnilo sa riadne hodnotenie; vyzýva Komisiu, európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a Európsky výbor pre ochranu údajov, aby situáciu bezodkladne vyhodnotili; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad slabým a nerovnomerným presadzovaním všeobecného nariadenia o ochrane údajov (22), v dôsledku ktorého hrozí, že sa z nariadenia stane strašiak na papieri a občanom EÚ nebude poskytovať skutočnú ochranu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia ignorovala výzvu Európskeho parlamentu, aby začala konanie o nesplnení povinnosti proti Írsku pre nedostatočné presadzovanie tohto nariadenia; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyjadruje znepokojenie nad internými usmerneniami Komisie k správe záznamov a archívom, ktoré vychádzajú z nesprávneho výkladu nariadenia (ES) č. 1049/2001 o prístupe k dokumentom (23), a nad vylúčením textových správ z rozsahu pôsobnosti pravidiel o prístupe k dokumentom, ktoré európska ombudsmanka označila za „nesprávny úradný postup“; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty zmarili účinný výkon práva občanov na prístup k dokumentom tým, že zbytočne predĺžili alebo dokonca zrušili lehoty na podanie žiadosti o prístup k dokumentom; zdôrazňuje, že to viedlo nielen k nedostatku dôvery občanov EÚ v orgány, ale aj k oslabeniu plurality médií v EÚ; |
| --- | --- |

85.

Situácia a porušovanie základných práv na vonkajších hraniciach EÚ

| 86. | zdôrazňuje, že záchrana životov je zákonnou povinnosťou v zmysle medzinárodného práva a práva EÚ; dôrazne odsudzuje trestné konania, ktoré začali niektoré členské štáty proti organizáciám občianskej spoločnosti a jednotlivcom za poskytovanie humanitárnej pomoci migrantom; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že sa nebudú trestne stíhať osoby a organizácie občianskej spoločnosti, ktoré pomáhajú migrantom z humanitárnych dôvodov; |
| --- | --- |

86.

| 87. | odsudzuje skutočnosť, že niektoré členské štáty prijali právne predpisy, politiky a postupy, ktoré oslabujú účinnú ochranu ľudských práv utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov na pevnine aj na mori; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ľudské práva migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov, ako aj zásadu rozdelenia zodpovednosti postavili do centra svojich migračných a azylových politík; |
| --- | --- |

87.

| 88. | dôrazne odsudzuje zavracanie a porušovanie základných práv a násilie páchané na migrantoch, utečencoch a žiadateľoch o azyl na vonkajších hraniciach EÚ, ktoré odsudzujú inštitúcie, ako je Medzinárodná organizácia pre migráciu (24), ako aj kriminalizáciu humanitárnych pracovníkov a aktivistov a využívanie finančných prostriedkov EÚ, ktoré neúmerne slúžia na výstavbu uzavretých zariadení a posilnenie vonkajších hraníc; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili plnohodnotný systém monitorovania základných práv s cieľom vyšetriť všetky údajné prípady zavracania migrantov a porušovania základných práv a zvýšiť transparentnosť opatrení prijatých na vonkajších hraniciach, ako požaduje Agentúra EÚ pre základné práva (25); vyzýva Komisiu, aby začala konanie o porušení právnych predpisov v prípadoch, keď sa vyskytnú náznaky zavracania a násilia; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad informáciami, ktoré boli zverejnené o Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), a uznáva jej zapojenie a vedomosti v súvislosti so zavracaním migrantov; vyzýva agentúru Frontex, aby uplatnila článok 46 nariadenia o agentúre (26) a pozastavila všetky operácie v členských štátoch, kde k takýmto prípadom dochádza, a aby zabezpečila úplnú transparentnosť a zodpovednosť za svoje operačné činnosti; vyzýva Komisiu, aby vyšetrila a prijala potrebné opatrenia na ukončenie týchto praktík v agentúre Frontex; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli vhodné postupy, ktoré zaručia vypočutie osôb pred ich odovzdaním susednému členskému štátu, a aby im formálne oznámili prijaté rozhodnutie; odsudzuje, že migranti a žiadatelia o azyl zadržaní po prekročení vnútornej alebo vonkajšej hranice EÚ nie sú systematicky vypočúvaní pred ich odovzdaním do susedného členského štátu ani o tom nie sú systematicky informovaní; pripomína povinnosť členských štátov účinne zaručiť všetkým ľuďom právo na spravodlivý proces a právo na rovnosť pred zákonom; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že maloleté osoby bez sprievodu prekračujú vonkajšie hranice EÚ, najmä jej východné a južné hranice, a vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť situácii maloletých bez sprievodu na týchto hraničných priechodoch; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vyjadruje znepokojenie nad zvýšeným využívaním technológií na hraniciach, z ktorých niektoré sa ukázali ako mimoriadne rušivé; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili nezávislé mechanizmy monitorovania hraníc, ktoré by mali zahŕňať aj monitorovanie činností hraničného dozoru, a aby zabezpečili dodržiavanie základných práv; |
| --- | --- |

92.

Trestné činy z nenávisti a nenávistné slovné prejavy

| 93. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s nárastom nenávistných prejavov a očierňujúcich kampaní v členských štátoch, ktorých sa často dopúšťajú vysokopostavení verejní činitelia alebo poprední politici a ktoré sú zamerané najmä na médiá, mimovládne organizácie a určité sociálne skupiny alebo menšiny, ako sú LGBTIQ osoby; upozorňuje na to, že majú nepopierateľný vplyv na občiansky priestor a vytvárajú nebezpečné prostredie pre občiansku spoločnosť a obhajcov ľudských práv; je znepokojený početnými prípadmi útokov na kancelárie a zamestnancov LGBTIQ, ku ktorým došlo len v roku 2021 vo viacerých členských štátoch; |
| --- | --- |

93.

| 94. | odsudzuje všetky druhy trestných činov z nenávisti, nenávistné prejavy a neopodstatnené obvinenia či obvinenia sformulované v zlej viere, a to offline aj online, ktoré sú motivované diskrimináciou na základe akéhokoľvek dôvodu, ako sú pohlavie, rasa, farba pleti, etnický alebo sociálny pôvod, genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo alebo viera, politické alebo iné zmýšľanie, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, narodenie, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia; vyjadruje znepokojenie nad trestnými činmi z nenávisti a trestnými činmi súvisiacimi s podnecovaním k diskriminácii alebo násiliu, ktoré boli spáchané počas pandémie ochorenia COVID-19, čo viedlo k stigmatizácii niektorých obzvlášť zraniteľných osôb; pripomína, že rasizmus a xenofóbia sú trestné činy, nie názory; |
| --- | --- |

94.

| 95. | víta návrh Komisie na rozhodnutie Rady, ktorým by sa rozšíril zoznam trestných činov EÚ o trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy, a vyzýva Radu, aby usilovne pracovala na jeho jednomyseľnom prijatí; pripomína, že je potrebné, aby Komisia a členské štáty spolupracovali s internetovými spoločnosťami s cieľom poskytnúť primerané záruky a dôkladne uplatňovať kódex správania zameraný na boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete; |
| --- | --- |

95.

Ochrana životného prostredia

| 96. | upozorňuje na článok 37 charty, v ktorom sa potvrdzuje, že opatrenia na dosiahnutie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšenia jeho kvality sa musia stať súčasťou politík Únie; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne prijala príslušné legislatívne iniciatívy a aby v súlade s pôvodným harmonogramom prijala ďalšie plánované právne predpisy; zdôrazňuje naliehavú potrebu zohľadniť príslušné environmentálne otázky v rozhodovacom procese v prípade všetkých politík a iniciatív; domnieva sa, že udržateľnosť musí byť hlavnou zásadou všetkých makroekonomických politík s cieľom zabezpečiť spravodlivý prechod na environmentálne udržateľné hospodárstvo a zároveň chrániť a vytvárať udržateľnú zamestnanosť, aby bolo možné čeliť jednej z najvýznamnejších hrozieb, akým ľudstvo doteraz čelilo; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyzýva na uplatňovanie Aarhuského dohovoru, v ktorom sa spájajú environmentálne práva s ľudskými právami, v celej EÚ; zdôrazňuje, že znehodnocovanie životného prostredia a neschopnosť niektorých verejných orgánov poskytovať informácie o závažných environmentálnych rizikách, ktorým sú jednotlivci vystavení, môžu mať pre jednotlivcov vážne a škodlivé dôsledky; žiada o ochranu novinárov, aktivistov, mimovládnych organizácií, ochrancov práv, oznamovateľov a verejných orgánov dohľadu, ktorí pôsobia v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 20.9.2021, s. 8.

(2)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 140.

(3)  Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 43.

(4)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 218.

(5)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 2.

(6)  Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 2.

(7)  Ú. v. EÚ C 255, 29.6.2021, s. 7.

(8)  Ú. v. EÚ C 61, 4.2.2022, s. 36.

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1).

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(11)  Fair Trials, Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law, 28. apríla 2021.

(12)  Rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55).

(13)  Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22).

(14)  Oznámenie Komisie z 18. septembra 2020 s názvom Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0565).

(15)  Odporúčanie Rady z 12. marca 2021 o rovnosti, začleňovaní a účasti Rómov (Ú. v. EÚ C 93, 19.3.2021, s. 1).

(16)  Oznámenie Komisie zo 7. októbra 2020 s názvom Únia rovnosti: strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov (COM(2020)0620).

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/29/EÚ z 25. októbra 2012, ktorou sa stanovujú minimálne normy v oblasti práv, podpory a ochrany obetí trestných činov (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 57).

(18)  Oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101).

(19)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 63.

(20)  Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(24)  Medzinárodná organizácia pre migráciu, IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders, 9. februára 2021.

(25)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, Správa o základných právach za rok 2021, apríl 2021.

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1).

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť v EÚ: 8. správa o súdržnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ: ôsma správa o súdržnosti (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na článok 4, článok 162, články 174 až 178 a článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 4, článok 162, články 174 až 178 a článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (1) (nariadenie o spoločných ustanoveniach), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (1) (nariadenie o spoločných ustanoveniach),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (7),

| — | so zreteľom na balík Fit for 55, ktorý prijala Komisia 14. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na balík Fit for 55, ktorý prijala Komisia 14. júla 2021,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2116 z 2. decembra 2021 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2116 z 2. decembra 2021 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 (9),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 zo 6. apríla 2022, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o kohézne opatrenia pre utečencov v Európe (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/562 zo 6. apríla 2022, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o kohézne opatrenia pre utečencov v Európe (CARE) (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1755 zo 6. októbra 2021, ktorým sa zriaďuje pobrexitová adaptačná rezerva (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1755 zo 6. októbra 2021, ktorým sa zriaďuje pobrexitová adaptačná rezerva (11),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (12) (Fond solidarity EÚ – FSEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 s cieľom poskytnúť finančnú pomoc členským štátom a krajinám rokujúcim o pristúpení k Únii, ktoré sú vážne postihnuté závažným ohrozením verejného zdravia (12) (Fond solidarity EÚ – FSEÚ),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (13) (nariadenie o podmienenosti právnym štátom), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (13) (nariadenie o podmienenosti právnym štátom),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 29. mája 2018 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 29. mája 2018 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (COM(2018)0373),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. februára 2022 o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. februára 2022 o ôsmej správe o súdržnosti: Súdržnosť v Európe do roku 2050 (COM(2022)0034),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. mája 2022 s názvom Ľudia na prvom mieste, zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu, využívanie potenciálu najvzdialenejších regiónov EÚ (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. mája 2022 s názvom Ľudia na prvom mieste, zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu, využívanie potenciálu najvzdialenejších regiónov EÚ (COM(2022)0198),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345),

| — | so zreteľom na Amsterdamský pakt, ktorým sa ustanovuje mestská agenda EÚ, dohodnutý na neformálnom stretnutí ministrov EÚ zodpovedných za mestské záležitosti 30. mája 2016 v Amsterdame, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Amsterdamský pakt, ktorým sa ustanovuje mestská agenda EÚ, dohodnutý na neformálnom stretnutí ministrov EÚ zodpovedných za mestské záležitosti 30. mája 2016 v Amsterdame,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017 v Göteborgu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017 v Göteborgu,

| — | so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy s názvom Zmena klímy 2022: Zmierňovanie zmeny klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy s názvom Zmena klímy 2022: Zmierňovanie zmeny klímy,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 10. decembra 2020 s názvom Stratégia EÚ pre oživenie vidieka (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 10. decembra 2020 s názvom Stratégia EÚ pre oživenie vidieka (14),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) z 18. septembra 2020 o úlohe štrukturálnej politiky a politiky súdržnosti EÚ pri presadzovaní transformácie hospodárstva inovačným a inteligentným spôsobom (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) z 18. septembra 2020 o úlohe štrukturálnej politiky a politiky súdržnosti EÚ pri presadzovaní transformácie hospodárstva inovačným a inteligentným spôsobom (15),

| — | so zreteľom na stanovisko EHSV z 25. septembra 2021 s názvom Úloha politiky súdržnosti pri odstraňovaní nerovností v novom programovom období po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Komplementarita a možné prekrývanie s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi obnovy (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko EHSV z 25. septembra 2021 s názvom Úloha politiky súdržnosti pri odstraňovaní nerovností v novom programovom období po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Komplementarita a možné prekrývanie s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a národnými plánmi obnovy (16),

| — | so zreteľom na stanovisko EHSV z 27. apríla 2021 s názvom Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko EHSV z 27. apríla 2021 s názvom Úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní pracovných miest a uplatňovaní Európskeho piliera sociálnych práv (17),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (18),

| — | so zreteľom na iniciatívu Komisie s názvom Nový európsky Bauhaus, ktorá sa začala 14. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu Komisie s názvom Nový európsky Bauhaus, ktorá sa začala 14. októbra 2020,

| — | so zreteľom na iniciatívu Komisie Catching-up (známu aj ako iniciatíva zameraná na zaostávajúce regióny), ktorá sa začala v roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu Komisie Catching-up (známu aj ako iniciatíva zameraná na zaostávajúce regióny), ktorá sa začala v roku 2015,

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja stanovené v septembri 2015 v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja stanovené v septembri 2015 v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o politike súdržnosti ako nástroji na znižovanie rozdielov v zdravotnej starostlivosti a na posilňovanie cezhraničnej spolupráce v oblasti zdravia (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o politike súdržnosti ako nástroji na znižovanie rozdielov v zdravotnej starostlivosti a na posilňovanie cezhraničnej spolupráce v oblasti zdravia (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o úlohe politiky súdržnosti pri presadzovaní inovatívnej a inteligentnej transformácie a regionálnej prepojenosti IKT (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2022 o úlohe politiky súdržnosti pri presadzovaní inovatívnej a inteligentnej transformácie a regionálnej prepojenosti IKT (20),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. februára 2022 o výzvach pre mestské oblasti v období po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. februára 2022 o výzvach pre mestské oblasti v období po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o posilnení partnerstva s najvzdialenejšími regiónmi Únie (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o posilnení partnerstva s najvzdialenejšími regiónmi Únie (22),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o rodovom rozmere politiky súdržnosti (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o rodovom rozmere politiky súdržnosti (23),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o politike súdržnosti a regionálnych stratégiách v oblasti životného prostredia v boji proti zmene klímy (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o politike súdržnosti a regionálnych stratégiách v oblasti životného prostredia v boji proti zmene klímy (25),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o zaostávajúcich regiónoch v EÚ (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o zaostávajúcich regiónoch v EÚ (26),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o politike súdržnosti a obehovom hospodárstve (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o politike súdržnosti a obehovom hospodárstve (27),

| — | so zreteľom na záverečnú správu Konferencie o budúcnosti Európy a jej odporúčania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Konferencie o budúcnosti Európy a jej odporúčania,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Zaostávajúce regióny EÚ: súčasný stav a budúce výzvy, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky v septembri 2020 (28), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Zaostávajúce regióny EÚ: súčasný stav a budúce výzvy, ktorú uverejnilo generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky v septembri 2020 (28),

| — | so zreteľom na preskúmanie Dvora audítorov č. 01/2020 o sledovaní výdavkov v oblasti klímy v rozpočte EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preskúmanie Dvora audítorov č. 01/2020 o sledovaní výdavkov v oblasti klímy v rozpočte EÚ,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0210/2022),

| A. | keďže v poslednom finančnom období v rokoch 2014 až 2020 politika súdržnosti ako hlavná politika verejných investícií podporovala viac ako 1,4 milióna podnikov, prispela k 1 544 km železničných tratí a bezpečnejších ciest, pomohla 45,5 miliónu ľudí začleniť sa do trhu práce a zvýšila HDP v najmenej rozvinutých regiónoch až o 5 %; |
| --- | --- |

A.

keďže v poslednom finančnom období v rokoch 2014 až 2020 politika súdržnosti ako hlavná politika verejných investícií podporovala viac ako 1,4 milióna podnikov, prispela k 1 544 km železničných tratí a bezpečnejších ciest, pomohla 45,5 miliónu ľudí začleniť sa do trhu práce a zvýšila HDP v najmenej rozvinutých regiónoch až o 5 %;

| B. | keďže počas pandémie bolo riziko nezamestnanosti, zvýšená chudoba a rodové rozdiely obzvlášť výrazné v menej rozvinutých regiónoch EÚ; keďže rozdiel v zamestnanosti žien a mužov bol takmer dvojnásobný v porovnaní s rozvinutejšími regiónmi; |
| --- | --- |

B.

keďže počas pandémie bolo riziko nezamestnanosti, zvýšená chudoba a rodové rozdiely obzvlášť výrazné v menej rozvinutých regiónoch EÚ; keďže rozdiel v zamestnanosti žien a mužov bol takmer dvojnásobný v porovnaní s rozvinutejšími regiónmi;

| C. | keďže hoci politika súdržnosti nie je krízovým nástrojom, opakovane a účinne pomohla regiónom efektívne reagovať na núdzové situácie a asymetrické otrasy, ako kríza spôsobená ochorením COVID-19, brexit a súčasná utečenecká kríza spôsobená ruskou inváziou na Ukrajinu, a to aj podporou členských štátov v prvej línii, pokiaľ ide o prijímanie utečencov; keďže táto núdzová pomoc by však nemala oslabiť strategický prístup obdobia financovania ako celku, keďže politika súdržnosti je sama osebe dlhodobou investičnou politikou; |
| --- | --- |

C.

keďže hoci politika súdržnosti nie je krízovým nástrojom, opakovane a účinne pomohla regiónom efektívne reagovať na núdzové situácie a asymetrické otrasy, ako kríza spôsobená ochorením COVID-19, brexit a súčasná utečenecká kríza spôsobená ruskou inváziou na Ukrajinu, a to aj podporou členských štátov v prvej línii, pokiaľ ide o prijímanie utečencov; keďže táto núdzová pomoc by však nemala oslabiť strategický prístup obdobia financovania ako celku, keďže politika súdržnosti je sama osebe dlhodobou investičnou politikou;

| D. | keďže je mimoriadne dôležité, aby sa budúca politika súdržnosti formulovala na základe stratégie sledovanej počas celého obdobia financovania, ktorá by sa však mohla prehodnotiť a upraviť počas preskúmania v polovici obdobia; |
| --- | --- |

D.

keďže je mimoriadne dôležité, aby sa budúca politika súdržnosti formulovala na základe stratégie sledovanej počas celého obdobia financovania, ktorá by sa však mohla prehodnotiť a upraviť počas preskúmania v polovici obdobia;

| E. | keďže rozvinuté východné regióny EÚ dobiehajú zvyšok EÚ, zatiaľ čo niekoľko regiónov so strednými príjmami a menej rozvinutých regiónov je v hospodárskej stagnácii alebo poklese, čo naznačuje, že sa nachádzajú v pasci rozvoja; keďže rozdelenie finančných prostriedkov by malo zohľadňovať vývoj rozdielov nielen medzi členskými štátmi, ale aj v rámci nich; |
| --- | --- |

E.

keďže rozvinuté východné regióny EÚ dobiehajú zvyšok EÚ, zatiaľ čo niekoľko regiónov so strednými príjmami a menej rozvinutých regiónov je v hospodárskej stagnácii alebo poklese, čo naznačuje, že sa nachádzajú v pasci rozvoja; keďže rozdelenie finančných prostriedkov by malo zohľadňovať vývoj rozdielov nielen medzi členskými štátmi, ale aj v rámci nich;

| F. | keďže konvergencia bola poháňaná silným rastom v menej rozvinutých regiónoch, ale výhody, ktoré im plynú z nižších nákladov a návratnosti ich investícií, sa časom pravdepodobne znížia; keďže menej rozvinuté regióny budú musieť podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu, zvýšiť investície do výskumu a inovácií a zlepšiť kvalitu svojich inštitúcií, a zároveň naďalej investovať do infraštruktúry s cieľom udržať stabilný rast, zabrániť tomu, aby sa dostali do pasce rozvoja, odstrániť rozdiely v prepojenosti a zabezpečiť prístup ku kvalitným službám a dôstojným životným podmienkam; |
| --- | --- |

F.

keďže konvergencia bola poháňaná silným rastom v menej rozvinutých regiónoch, ale výhody, ktoré im plynú z nižších nákladov a návratnosti ich investícií, sa časom pravdepodobne znížia; keďže menej rozvinuté regióny budú musieť podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu, zvýšiť investície do výskumu a inovácií a zlepšiť kvalitu svojich inštitúcií, a zároveň naďalej investovať do infraštruktúry s cieľom udržať stabilný rast, zabrániť tomu, aby sa dostali do pasce rozvoja, odstrániť rozdiely v prepojenosti a zabezpečiť prístup ku kvalitným službám a dôstojným životným podmienkam;

| G. | keďže zatiaľ čo počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením v rokoch 2012 až 2019 klesol, 20 % celkového obyvateľstva EÚ je naďalej ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

G.

keďže zatiaľ čo počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením v rokoch 2012 až 2019 klesol, 20 % celkového obyvateľstva EÚ je naďalej ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením;

| H. | keďže kvalita infraštruktúry, poskytovanie služieb, prístup k zdravotnej starostlivosti, doprava a riešenia mobility sa medzi mestskými a vidieckymi regiónmi výrazne líšia; |
| --- | --- |

H.

keďže kvalita infraštruktúry, poskytovanie služieb, prístup k zdravotnej starostlivosti, doprava a riešenia mobility sa medzi mestskými a vidieckymi regiónmi výrazne líšia;

| I. | keďže mestá a funkčné prepojenia medzi mestom a vidiekom sú dôležitými faktormi miestneho a regionálneho rozvoja, súdržnosti a spravodlivej transformácie; |
| --- | --- |

I.

keďže mestá a funkčné prepojenia medzi mestom a vidiekom sú dôležitými faktormi miestneho a regionálneho rozvoja, súdržnosti a spravodlivej transformácie;

| J. | keďže rastúce náklady na suroviny a stavebné materiály majú priamy negatívny vplyv na mnohé projekty infraštruktúry financované EÚ a ohrozujú ich realizáciu; |
| --- | --- |

J.

keďže rastúce náklady na suroviny a stavebné materiály majú priamy negatívny vplyv na mnohé projekty infraštruktúry financované EÚ a ohrozujú ich realizáciu;

| K. | keďže demografický pokles je výraznejší vo vidieckych regiónoch a 50 % obyvateľstva EÚ bude do roku 2050 žiť v regióne s klesajúcou a starnúcou populáciou; keďže tento vývoj pravdepodobne ovplyvní potenciál rastu a prístup k službám vo vidieckych oblastiach; keďže vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutné zapojiť mladšie generácie do budúceho rozvoja ich regiónov; |
| --- | --- |

K.

keďže demografický pokles je výraznejší vo vidieckych regiónoch a 50 % obyvateľstva EÚ bude do roku 2050 žiť v regióne s klesajúcou a starnúcou populáciou; keďže tento vývoj pravdepodobne ovplyvní potenciál rastu a prístup k službám vo vidieckych oblastiach; keďže vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutné zapojiť mladšie generácie do budúceho rozvoja ich regiónov;

| L. | keďže únik mozgov neúmerne postihuje menej rozvinuté regióny a ak sa tento jav nebude riešiť, bude mať dlhodobé a trvalé účinky na budúcnosť Únie; |
| --- | --- |

L.

keďže únik mozgov neúmerne postihuje menej rozvinuté regióny a ak sa tento jav nebude riešiť, bude mať dlhodobé a trvalé účinky na budúcnosť Únie;

| M. | keďže politika súdržnosti má mimoriadny význam pre vládne kapitálové investície a v niektorých členských štátoch poskytuje viac ako polovicu celkového financovania verejných investícií; keďže podpora poskytovaná z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) by mala dopĺňať verejné výdavky členských štátov a nie ich nahrádzať; |
| --- | --- |

M.

keďže politika súdržnosti má mimoriadny význam pre vládne kapitálové investície a v niektorých členských štátoch poskytuje viac ako polovicu celkového financovania verejných investícií; keďže podpora poskytovaná z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) by mala dopĺňať verejné výdavky členských štátov a nie ich nahrádzať;

| N. | keďže cieľ uhlíkovo neutrálnej Európy najneskôr do roku 2050 by mal byť spojený s cieľom spravodlivej a primeranej transformácie; keďže znečistenie ovzdušia a vody zostáva vo všeobecnosti príliš vysoké v mnohých menej rozvinutých regiónoch; keďže všetky regióny EÚ musia zohrávať významnú úlohu pri riešení výziev súvisiacich so zmenou klímy prostredníctvom opatrení koordinovaných s okolitými regiónmi; |
| --- | --- |

N.

keďže cieľ uhlíkovo neutrálnej Európy najneskôr do roku 2050 by mal byť spojený s cieľom spravodlivej a primeranej transformácie; keďže znečistenie ovzdušia a vody zostáva vo všeobecnosti príliš vysoké v mnohých menej rozvinutých regiónoch; keďže všetky regióny EÚ musia zohrávať významnú úlohu pri riešení výziev súvisiacich so zmenou klímy prostredníctvom opatrení koordinovaných s okolitými regiónmi;

| O. | keďže regionálne rozdiely v oblasti inovácií sa zväčšujú a rozdiely vo vzdelávaní, odbornej príprave a zručnostiach medzi viac a menej rozvinutými regiónmi sú často veľké; keďže zručnostná vybavenosť sa sústreďuje najmä v regiónoch hlavných miest a vznikli veľké rozdiely medzi mestom a vidiekom; |
| --- | --- |

O.

keďže regionálne rozdiely v oblasti inovácií sa zväčšujú a rozdiely vo vzdelávaní, odbornej príprave a zručnostiach medzi viac a menej rozvinutými regiónmi sú často veľké; keďže zručnostná vybavenosť sa sústreďuje najmä v regiónoch hlavných miest a vznikli veľké rozdiely medzi mestom a vidiekom;

| P. | keďže iniciatíva Nový európsky Bauhaus prostredníctvom transformácie vybudovaného prostredia spája Európsku zelenú dohodu s obytnými priestormi v mestských aj vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

P.

keďže iniciatíva Nový európsky Bauhaus prostredníctvom transformácie vybudovaného prostredia spája Európsku zelenú dohodu s obytnými priestormi v mestských aj vidieckych oblastiach;

| Q. | keďže v celej Európe pretrvávajú rozdiely v rýchlosti digitálnej transformácie; keďže vysokorýchlostné internetové pripojenie je dostupné len pre dvoch z troch obyvateľov miest a jedného zo šiestich obyvateľov vidieka; |
| --- | --- |

Q.

keďže v celej Európe pretrvávajú rozdiely v rýchlosti digitálnej transformácie; keďže vysokorýchlostné internetové pripojenie je dostupné len pre dvoch z troch obyvateľov miest a jedného zo šiestich obyvateľov vidieka;

| R. | keďže ceny bývania a energií rastú, čím poukazujú na potrebu lacnejšieho sociálneho bývania a urýchlenej obnovy bývania s cieľom bojovať proti energetickej chudobe; |
| --- | --- |

R.

keďže ceny bývania a energií rastú, čím poukazujú na potrebu lacnejšieho sociálneho bývania a urýchlenej obnovy bývania s cieľom bojovať proti energetickej chudobe;

| S. | keďže sa dosiahol významný pokrok v oblasti zlepšenia zamestnanosti a sociálneho začlenenia, ale regionálne rozdiely sú stále väčšie ako pred finančnou krízou v roku 2008; keďže politika súdržnosti by mala poskytovať účinné reakcie v záujme boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, vytvárania pracovných miest a rastu, zvyšovania konkurencieschopnosti, podpory investícií do vzdelávania vrátane digitálneho vzdelávania, zdravotníctva, výskumu a inovácií, boja proti zmene klímy a riešenia demografických výziev; keďže politika súdržnosti môže plniť všetky tieto úlohy len vtedy, ak je zakotvená v pevnom financovaní; |
| --- | --- |

S.

keďže sa dosiahol významný pokrok v oblasti zlepšenia zamestnanosti a sociálneho začlenenia, ale regionálne rozdiely sú stále väčšie ako pred finančnou krízou v roku 2008; keďže politika súdržnosti by mala poskytovať účinné reakcie v záujme boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, vytvárania pracovných miest a rastu, zvyšovania konkurencieschopnosti, podpory investícií do vzdelávania vrátane digitálneho vzdelávania, zdravotníctva, výskumu a inovácií, boja proti zmene klímy a riešenia demografických výziev; keďže politika súdržnosti môže plniť všetky tieto úlohy len vtedy, ak je zakotvená v pevnom financovaní;

| T. | keďže regióny a oblasti uvedené v článku 174 ZFEÚ si vyžadujú osobitnú pozornosť; keďže osobitné opatrenia a dodatočné financovanie by mali pokračovať pre riedko osídlené najvzdialenejšie a najsevernejšie oblasti s cieľom kompenzovať vážne a trvalé prírodné a demografické znevýhodnenia týchto regiónov; |
| --- | --- |

T.

keďže regióny a oblasti uvedené v článku 174 ZFEÚ si vyžadujú osobitnú pozornosť; keďže osobitné opatrenia a dodatočné financovanie by mali pokračovať pre riedko osídlené najvzdialenejšie a najsevernejšie oblasti s cieľom kompenzovať vážne a trvalé prírodné a demografické znevýhodnenia týchto regiónov;

| U. | keďže politika súdržnosti by sa mala vykonávať v súlade so zásadami dobrej správy vecí verejných a pri plnom rešpektovaní spoločných hodnôt EÚ stanovených v článku 2 ZFEÚ, Charty základných práv EÚ a Európskeho kódexu správania pre partnerstvo; keďže právny štát sa v niektorých členských štátoch časom zhoršil; keďže politika súdržnosti by mala prispievať k posilňovaniu demokracie a právneho štátu; |
| --- | --- |

U.

keďže politika súdržnosti by sa mala vykonávať v súlade so zásadami dobrej správy vecí verejných a pri plnom rešpektovaní spoločných hodnôt EÚ stanovených v článku 2 ZFEÚ, Charty základných práv EÚ a Európskeho kódexu správania pre partnerstvo; keďže právny štát sa v niektorých členských štátoch časom zhoršil; keďže politika súdržnosti by mala prispievať k posilňovaniu demokracie a právneho štátu;

| V. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 a súčasné geopolitické napätie potvrdili potrebu zamyslieť sa nad rámcom správy hospodárskych záležitostí vrátane dočasného pozastavenia (do roku 2023) a revízie Paktu stability a rastu a zvážiť možnosť, že verejné výdavky členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov v rámci politiky súdržnosti ako súčasť EŠIF by sa nemali považovať za vnútroštátne alebo rovnocenné štrukturálne výdavky vymedzené v Pakte stability a rastu; |
| --- | --- |

V.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 a súčasné geopolitické napätie potvrdili potrebu zamyslieť sa nad rámcom správy hospodárskych záležitostí vrátane dočasného pozastavenia (do roku 2023) a revízie Paktu stability a rastu a zvážiť možnosť, že verejné výdavky členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov v rámci politiky súdržnosti ako súčasť EŠIF by sa nemali považovať za vnútroštátne alebo rovnocenné štrukturálne výdavky vymedzené v Pakte stability a rastu;

| W. | keďže rozpočet FSEÚ ani zďaleka nepostačuje na primeranú reakciu na veľké prírodné katastrofy a na vyjadrenie európskej solidarity s regiónmi postihnutými katastrofami; keďže tento nesúlad sa zväčší v dôsledku očakávaného nárastu prírodných katastrof vyplývajúcich zo zmeny klímy a spôsobenia radikálnejších zmien v živote ľudí; keďže príspevky z fondov EÚ pokrývajú len obnovu pôvodnej infraštruktúry a zariadení, zatiaľ čo dodatočné náklady na obnovu štruktúr odolnejších voči zmene klímy musia byť (spolu)financované členskými štátmi; |
| --- | --- |

W.

keďže rozpočet FSEÚ ani zďaleka nepostačuje na primeranú reakciu na veľké prírodné katastrofy a na vyjadrenie európskej solidarity s regiónmi postihnutými katastrofami; keďže tento nesúlad sa zväčší v dôsledku očakávaného nárastu prírodných katastrof vyplývajúcich zo zmeny klímy a spôsobenia radikálnejších zmien v živote ľudí; keďže príspevky z fondov EÚ pokrývajú len obnovu pôvodnej infraštruktúry a zariadení, zatiaľ čo dodatočné náklady na obnovu štruktúr odolnejších voči zmene klímy musia byť (spolu)financované členskými štátmi;

| 1. | je presvedčený, že politika súdržnosti môže naďalej zohrávať svoju súčasnú úlohu ako vektor investícií a vytvárania pracovných miest, nástroj na znižovanie regionálnych a vnútroregionálnych rozdielov a mechanizmus solidarity pre všetky regióny EÚ, ak má dostatočné financovanie založené na princípoch partnerstva a viacúrovňového riadenia; zdôrazňuje, že to znamená poskytnúť minimálne rovnakú úroveň financovania ako vo finančnom období 2021 – 2027, a aj vzhľadom na očakávanú recesiu ju navýšiť o rozpočtové zdroje Fondu na spravodlivú transformáciu (FST) II; pripomína, že nové výzvy si vyžadujú nové finančné prostriedky a žiada, aby sa politika súdržnosti doplnila o nové rozpočtové zdroje, ktoré by členským štátom a regionálnym orgánom umožnili riešiť rôzne výzvy a krízy, ktoré postihujú Úniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že členské štáty môžu v súčasnom rámci Paktu stability a rastu predložiť riadne odôvodnenú žiadosť o ďalšiu flexibilitu pre verejné alebo rovnocenné štrukturálne výdavky podporované verejnou správou prostredníctvom spolufinancovania investícií aktivovaných ako súčasť Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu (KF) a Fondu na spravodlivú transformáciu (FST); pripomína, že pri vymedzovaní fiškálnej úpravy v rámci buď preventívnej alebo nápravnej časti Paktu stability a rastu Komisia musí starostlivo posúdiť túto žiadosť spôsobom, ktorý zohľadní strategický význam investícií spolufinancovaných z EFRR, KF a FST; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne potvrdzuje svoj pevný záväzok voči politike súdržnosti, ktorá je súčasťou acquis communautaire, a je preto neoddeliteľná od európskeho projektu a založená na zásade solidarity medzi členskými štátmi a regiónmi; zdôrazňuje, že politika súdržnosti sa ukázala ako moderný a flexibilný nástroj, ktorý možno v núdzových situáciách rýchlo nasadiť; zdôrazňuje, že pôvodný cieľ politiky súdržnosti, ktorým je presadzovať a podporovať „celkový harmonický rozvoj“ jej členských štátov a regiónov, by mal zostať kľúčovou úlohou programov politiky súdržnosti; zdôrazňuje však, že politika súdržnosti by sa nemala stať zdrojom financovania na vyrovnanie nedostatkov v rozpočtovej flexibilite, ani by nemala čeliť rozpočtovým škrtom v reakcii na krízu, a že politika súdržnosti by ako dlhodobá investičná politika mala pomôcť pripraviť regióny na budúce výzvy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že oneskorenia v rokovaniach o viacročnom finančnom rámci (VFR) viedli k značným oneskoreniam v programovom období, ktoré ovplyvňujú riadiace orgány a príjemcov; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili prijímanie dohôd o partnerstve a programov, keďže dlhotrvajúce nedostatočné vykonávanie politiky súdržnosti vedie k abnormálnemu nahromadeniu neuhradených platieb v druhej polovici obdobia vykonávania VFR, čo spôsobuje dodatočný tlak na platby počas rokovaní o VFR po roku 2027; vyzýva preto Komisiu, aby na programové obdobie po roku 2027 posúdila právnu možnosť vytvorenia dvoch odlišných častí v rámci všeobecného nariadenia (VN), a to časti týkajúcej sa obsahu (politická) a časti týkajúcej sa VFR (finančné zdroje); domnieva sa, že o časti týkajúcej sa obsahu by sa malo rokovať a mala by sa uzavrieť pred časťou súvisiacou s VFR, aby sa riadiace orgány mohli včas začať pripravovať; v tomto rámci zdôrazňuje, že je potrebné urýchlene prijať budúci VFR, aby členské štáty a regionálne a miestne orgány mali jasnú víziu svojho finančného krytia a boli schopné prijímať politické rozhodnutia a stanovovať investičné priority; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ako dôležitý nástroj, ktorý má zmierniť hospodársky a sociálny vplyv pandémie koronavírusu a dosiahnuť, aby európske hospodárstva a spoločnosti boli udržateľnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na výzvy a príležitosti zelenej a digitálnej transformácie; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť jeho komplementárnosť a synergie s politikou súdržnosti; kritizuje, že v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti chýba územný rozmer, a opätovne pripomína dôležitosť zásady partnerstva v rámci územných politík EÚ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že využívanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je vysoko centralizované a chýba mu konzultácia s regiónmi a obcami, a zdôrazňuje, že pri formulovaní a vykonávaní politík a opatrení Únie sa musia zohľadňovať ciele stanovené v článku 174 ZFEÚ a musí sa prispievať k ich dosiahnutiu; okrem toho sa domnieva, že národné plány obnovy financované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by nemali mať vplyv na schopnosť mobilizovať EŠIF; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že Európsky dvor audítorov kritizuje nedostatočné rozlišovanie medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na zmenu klímy; zdôrazňuje, že budúca politika súdržnosti by mala zahŕňať takúto diferenciáciu pri monitorovaní výdavkov a jej tematickej koncentrácii; zdôrazňuje, že zmena klímy predstavuje najvážnejšiu hrozbu pre ľudské spoločnosti na celom svete a má vplyv na všetky regióny; preto zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť úsilie v boji proti zmene klímy a posilniť zmierňovanie zmeny klímy; zdôrazňuje, že politika súdržnosti musí podporovať dôrazné zohľadňovanie problematiky klímy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta, že Komisia zaviedla FST na podporu regiónov, ktoré čelia výzvam pri prechode na uhlíkovú neutralitu; naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa nezdráhali pokračovať vo vykonávaní FST, a vyzýva Komisiu, aby sa poučila z vykonávania FST; žiada, aby sa v programovom období po roku 2027 zriadil nový fond FST II na úrovni NUTS 3 s revidovanou metódou prideľovania; domnieva sa, že fond by mal byť plne začlenený do nariadenia o spoločných ustanoveniach, pričom by sa mali uplatňovať zásady zdieľaného riadenia a partnerstva; domnieva sa, že regióny s vysokým CO2 na obyvateľa, ako aj odvetvia v procese transformácie, by mali mať prístup k tomuto fondu, ktorý by mal mať viac finančných prostriedkov než súčasný FST a širší rozsah pôsobnosti; žiada, aby sa v novom FST II rozlišovalo medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu, a zdôrazňuje potrebu navrhnúť jednoduchú štruktúru budúcej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta myšlienku zásady „nepoškodzovať súdržnosť“, čo znamená, že žiadne opatrenie by nemalo brániť procesu konvergencie ani prispievať k regionálnym rozdielom; domnieva sa, že Európsky výbor regiónov by sa mal zapojiť do navrhovania tejto zásady a že by mala byť zakotvená v právnych predpisoch, aby sa jasne vymedzil rozsah a spôsoby jej uplatňovania s cieľom stanoviť ju ako prierezovú zásadu v politikách EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že hoci politika súdržnosti nie je krízovým nástrojom, mala by sa až do preskúmania v polovici obdobia zachovať nepridelená suma flexibility vysoká ako v súčasnom období, s cieľom posilniť odolnosť a schopnosť regiónov reagovať, čo im umožní riešiť nové a nadchádzajúce výzvy a absorbovať asymetrické otrasy; trvá na tom, že vo VFR na obdobie po roku 2027 by sa mala zabezpečiť silná politika súdržnosti so zvýšeným financovaním, ale že táto politika by sa nemala využívať na riešenie každej novej výzvy; vyzýva Komisiu, aby navrhla mobilizáciu nevyužitých rozpočtových prostriedkov na politiku súdržnosti na rok 2021 v záujme ďalšej flexibility od roku 2022 s cieľom nájsť riešenia zvýšených nákladov na projekty infraštruktúry financované EÚ (doprava, energetika, digitalizácia atď.); pripomína, že cena surovín a stavebných materiálov ohrozuje realizáciu mnohých projektov v oblasti infraštruktúry financovaných EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že zmena klímy predstavuje v nasledujúcich desaťročiach najvážnejšiu hrozbu pre ľudské spoločnosti na celom svete; pripomína, že zmena klímy už mala viditeľný a hmatateľný dôsledok zvýšenia počtu a intenzity prírodných katastrof a extrémnych klimatických javov (povodne, búrky, cyklóny, suchá, vlny horúčav, lesné požiare atď.); domnieva sa, že náklady pre Úniu, každý štát a každý región z toho, že nebudú predvídať zmenu klímy a neprispôsobia sa jej, budú mimoriadne vysoké; vyzýva na výrazné zvýšenie rozpočtu FSEÚ, ktoré by pomohlo regiónom predvídať a zmierňovať dôsledky zmeny klímy, a na rozšírenie rozsahu pôsobnosti FSEÚ, aby bolo možné podporovať aj obnovu alebo výstavbu verejnej a súkromnej infraštruktúry odolnejšej voči zmene klímy; žiada Komisiu, aby posúdila, či sa rozpočet FSEÚ môže zvýšiť prostredníctvom určitého druhu poistenia, v ktorom členské štáty platia ročný poplatok na základe počtu svojich obyvateľov, ktorý sa má investovať do bezpečných aktív a sprístupniť v prípade krízy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že miera spolufinancovania pre cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu na úrovni každej priority by za bežných okolností nemala byť vyššia ako:






  a) | 85 % v prípade menej rozvinutých regiónov a najvzdialenejších regiónov, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

85 % v prípade menej rozvinutých regiónov a najvzdialenejších regiónov,

| b) | 75 % v prípade prechodných regiónov v prípade, že sa zachovajú, |
| --- | --- |

b)

75 % v prípade prechodných regiónov v prípade, že sa zachovajú,

| c) | 70 % v prípade rozvinutejších regiónov; |
| --- | --- |

c)

70 % v prípade rozvinutejších regiónov;

domnieva sa, že všetky tri sadzby by sa mali zvýšiť v naliehavých situáciách s využitím sumy flexibility;

| 12. | domnieva sa, že z Kohézneho fondu by sa mali podporovať tie členské štáty, ktorých HND na obyvateľa meraný pomocou štandardov kúpnej sily a vypočítaný na základe údajov Únie za obdobie rokov 2025 – 2027 je menej ako 90 % priemerného HND na obyvateľa v EÚ za rovnaké referenčné obdobie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že HDP ako jediný ukazovateľ rozvoja nezohľadňuje environmentálnu udržateľnosť, efektívne využívanie zdrojov, integráciu a sociálny pokrok; pripomína, že okrem hospodárskych otázok sú neoddeliteľnou súčasťou rozvojového modelu EÚ zdravie, vzdelávanie, udržateľnosť, spravodlivosť a sociálne začlenenie; žiada, aby sa HDP doplnil novými kritériami (napr. sociálnymi, environmentálnymi, demografickými) s cieľom poskytnúť lepší sociálno-ekonomický prehľad regiónov, riešiť nové priority Únie, akými sú Európska zelená dohoda alebo Európsky pilier sociálnych práv, a lepšie odrážať zelené, digitálne a demografické transformácie a blahobyt ľudí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | navrhuje začať úvahu o príspevku politiky súdržnosti k dosiahnutiu dlhodobých strategických cieľov EÚ, najmä vzhľadom na nové výzvy, ktoré nás čakajú; domnieva sa, že zelená a digitálna transformácia zostáva hlavnou výzvou, na ktorú by sme mali zamerať svoje investície, aby sme zabránili vývoju nových rozdielov; vyzýva Komisiu, členské štáty a riadiace orgány, aby posilnili dialóg a spojili sily pri identifikácii strategických cieľov, ku ktorým sa očakáva, že budúca súdržnosť prispeje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že vo väčšine členských štátov stále existujú tzv. hrdzavé oblasti; naliehavo vyzýva na priemyselnú, sociálnu a environmentálnu transformáciu týchto regiónov a domnieva sa, že na riešenie potenciálne negatívneho vplyvu transformácie starých priemyselných odvetví, ako je oceliarsky a hlinikársky priemysel, a na podporu týchto odvetví by sa zdroje FST II mali podľa možnosti nasmerovať na ich modernizáciu, vytváranie stratégií pre inteligentnú špecializáciu prispôsobených potrebám každého z regiónov v procese priemyselnej transformácie, na podporu rastu založeného na inováciách a na zabezpečenie šírenia prínosov rastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnieva sa, že hoci niektoré regióny v procese priemyselnej transformácie čelia osobitným výzvam, ako je deindustrializácia v dôsledku outsourcingu priemyselnej výroby do rozvíjajúcich sa ekonomík, nízka úroveň produktivity a chýbajúca skutočná stratégia pre povolania orientované na budúcnosť, iné regióny majú pomerne silný potenciál, ako je tradícia vo výrobe a sofistikované inovačné činnosti v miestnych špecializovaných odvetviach; konštatuje, že regióny s rozvinutejším priemyslom sú odolnejšie voči rôznym hospodárskym a sociálnym otrasom, a vyzýva Komisiu, aby vytvorila ambicióznu politiku reindustrializácie regiónov EÚ; zdôrazňuje význam miestnej a regionálnej výroby a spotreby; žiada navyše osobitnú iniciatívu EÚ na podporu regiónov s nízkym rastom a chudobnejších regiónov Únie, ktoré sa vnútorne aj navonok odlišujú od priemeru EÚ, a to na základe skúseností získaných z iniciatívy Catching-up; opätovne pripomína, že je potrebná miestna tvorba politiky prostredníctvom vhodnej analýzy formátov nízkeho rastu a nevyhnutných nástrojov na ich riešenie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že viac ako štvrtina obyvateľstva EÚ žila v roku 2019 v regióne, kde sa reálny HDP stále nevrátil na úroveň spred finančnej krízy v roku 2007, najmä v Grécku, na Cypre, v Taliansku a Španielsku; zdôrazňuje, že tie isté štáty boli opäť výraznejšie zasiahnuté hospodárskou a sociálnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať vidiecke oblasti oceňovaním ich rozmanitosti a potenciálu, zlepšovať dopravnú prepojenosť, vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie, poskytovanie služieb, hospodársku diverzifikáciu a vytváranie pracovných miest a pomáhať im reagovať na výzvy, ako je dezertifikácia vidieka, vyľudňovanie a opúšťanie vidieka, úpadok komunít vo všeobecnosti, a to aj v centrách miest, a nedostatočná zdravotná starostlivosť a možnosti vzdelávania, pričom zdôrazňuje význam spojení medzi mestom a vidiekom v súvislosti s funkčnými mestskými oblasťami; zdôrazňuje úlohu najmä mladých žien vo vidieckych oblastiach, ktorá je často neistá; zastáva názor, že iniciatíva Nový európsky Bauhaus by prispela k zatraktívneniu vidieckych oblastí; konštatuje, že všetky tieto opatrenia by takisto pomohli rastúcim mestám riešiť výzvy, ktorým čelia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje význam udržateľných riešení mobility v celej EÚ; vyzýva Komisiu, aby podporovala inteligentnú a ekologickú mobilitu a postupné ukončenie používania fosílnych palív s cieľom prispieť k Európskej zelenej dohode a balíku Fit for 55; zdôrazňuje význam Európskej zelenej dohody a balíka Fot for 55 a konštatuje, že pre ich úspech sú nevyhnutné investície na regionálnej a miestnej úrovni; naliehavo vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala výdavky súvisiace s klímou a posilnila zásadu „nespôsobovať významnú škodu“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje viacrozmerný charakter rozvoja vidieka, ktorý presahuje rámec samotného poľnohospodárstva; trvá na potrebe zaviesť overovanie vplyvov na vidiecke oblasti s cieľom posúdiť vplyv legislatívnych iniciatív EÚ na vidiecke oblasti; konštatuje však, že len 11,5 % ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach pracuje v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a rybárstve; vyzýva preto na opätovné začlenenie EPFRV do strategického rámca nariadenia o spoločných ustanoveniach ako samostatného fondu; zdôrazňuje, že začlenenie do fondov politiky súdržnosti posilňuje prostredníctvom integrovaného prístupu založeného na financovaní z viacerých fondov možnosti a synergie pre investície do vidieckych oblastí nad rámec poľnohospodárstva a pre regionálny rozvoj; zdôrazňuje cenný prínos k rozvoju vidieka, ktorý prináša program LEADER, ktorého cieľom je zapojiť miestne subjekty do navrhovania a realizácie stratégií, rozhodovania a prideľovania zdrojov do vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva na posilnenie článkov 174 a 349 ZFEÚ vo všetkých politikách Únie s cieľom podporiť dosiahnutie v ňom stanovených cieľov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v 8. správe sa nevenuje osobitná pozornosť pokroku dosiahnutému pri dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v regiónoch, ktoré trpia vážnymi a trvalými prírodnými a demografickými znevýhodneniami, ako sú najvzdialenejšie regióny, najsevernejšie riedko osídlené regióny, ostrovy, horské a cezhraničné regióny; pripomína kľúčovú úlohu, ktorú zohráva politika súdržnosti v najvzdialenejších regiónoch; vyzdvihuje význam navrhovania programov a opatrení prispôsobených týmto regiónom a zdôrazňuje, že je potrebné zachovať všetky opatrenia, ktoré sú pre ne osobitne navrhnuté, keďže väčšina najvzdialenejších regiónov stále patrí medzi menej rozvinuté regióny a tvorí 6 z 30 regiónov EÚ s najnižším HDP na obyvateľa; v tejto súvislosti opätovne potvrdzuje význam dynamickej regionálnej spolupráce s cieľom uvoľniť potenciál najvzdialenejších regiónov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je presvedčený, že by sa mala posilniť úloha malých miest, miest a dedín s cieľom podporiť miestne hospodárstva a riešiť demografické a klimatické výzvy; opätovne potvrdzuje význam prepojení medzi mestom a vidiekom a rozvoja stratégií založených na funkčných oblastiach s osobitnou pozornosťou na malé a stredné mestá s cieľom zabrániť zmenšovaniu vidieckych oblastí; zdôrazňuje význam zavedenia územných prístupov prispôsobených na mieru a investovania najmä do iniciatívy inteligentných obcí s cieľom oživiť služby na vidieku prostredníctvom digitálnych a sociálnych inovácií; zdôrazňuje význam synergií medzi rôznymi nástrojmi financovania, ako sú EPFRV, EFRR, ESF+ a Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond, s cieľom nasmerovať primeranú úroveň financovania do vidieckych oblastí prostredníctvom prístupu založeného na využívaní viacerých fondov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína úlohu politiky súdržnosti pri harmonizácii a zlepšovaní životných podmienok pre všetkých v celej Únii; berie však na vedomie rastúci výskyt znevýhodnených a chudobných oblastí, a to aj v rozvinutejších regiónoch a oblastiach; zdôrazňuje, že zatiaľ čo mestá sú hnacou silou rastu a transformácie v regiónoch a život a práca v nich majú mnohé výhody, vysoká koncentrácia obyvateľstva a nadpriemerný rast počtu obyvateľov v niektorých mestských oblastiach môžu mať vplyv aj na cenovú dostupnosť bývania, úroveň znečistenia a kvalitu života; žiada preto Komisiu, aby predložila návrh iniciatívy Nový európsky Bauhaus, aby sa stala programom EÚ pre VFR na obdobie po roku 2027 s osobitným rozpočtom založeným na nových zdrojoch, ktorý by poskytol riešenia pre rozvoj udržateľných a inovatívnych mestských oblastí; domnieva sa, že mestské orgány by v budúcnosti mali mať priamy prístup k financovaniu zo strany EÚ; pripomína význam záruk, ktoré by zabránili nespravodlivej penalizácii regionálnych a miestnych orgánov nachádzajúcich sa v krajinách, ktoré môžu byť predmetom aktivácie mechanizmu právneho štátu, a žiada Komisiu, aby vytvorila možnosti, prostredníctvom ktorých môže poskytovať finančné prostriedky priamo konečným príjemcom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že je dôležité posilniť prístup zdola nahor k rozvoju vidieka a miestnemu rozvoju, ktorý je prostriedkom na sociálnu inováciu a budovanie kapacít, čím umožňuje občanom prevziať zodpovednosť za rozvoj vo svojich oblastiach; žiada preto, aby sa miestne a regionálne orgány, ako aj mimovládne organizácie a občania plne zapájali do rozhodovacieho procesu a procesu vykonávania, aby sa zabezpečilo náležité riešenie ich potrieb; konštatuje, že potenciál, ktorý existuje na miestnej úrovni, by sa mohol lepšie využiť posilnením a uľahčením miestneho rozvoja vedeného komunitou; zastáva názor, že miestny rozvoj vedený komunitou by mal byť pre členské štáty povinný; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že spoločnosti a hospodárstva by mali uvoľniť svoj tvorivý potenciál a zároveň riešiť výzvy, ktoré predstavuje prechod na uhlíkovú neutralitu, ako napríklad v prípade starých priemyselných regiónov, ktoré by mali využívať kreatívny priemysel ako multidisciplinárny katalyzátor transformačných procesov a integrovať myšlienky kultúrneho a kreatívneho priemyslu do administratívnych procesov; domnieva sa, že riadiace orgány môžu pomôcť starým priemyselným regiónom; zdôrazňuje preto potrebu podporovať multidisciplinárnu spoluprácu; okrem toho zdôrazňuje význam kultúry v politike súdržnosti, ktorá pomáha zabezpečiť živé regióny a zvýšiť ich atraktívnosť, podporovať kultúrne výmeny a podporovať rozmanitosť a solidaritu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | so znepokojením berie na vedomie demografické výzvy, ktorým čelí EÚ najmä v niektorých regiónoch, ako je starnutie obyvateľstva, vyľudňovanie vidieckych a odľahlých oblastí, demografický tlak na iné oblasti, ako sú pobrežné a mestské oblasti, a migračné toky a príchod utečencov; trvá na potrebe pripraviť okamžitú reakciu na príchod utečencov, aby sa zabezpečila ich rýchla a jednoduchá integrácia; vyzýva ďalej členské štáty, aby navrhli a zaviedli osobitné opatrenia na podporu odbornej prípravy a zamestnávania a na ochranu základných práv; zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány, profesijné združenia a mimovládne organizácie majú zásadný význam pri určovaní a posudzovaní osobitných investičných potrieb a základných služieb pre mobilitu a územnú prístupnosť vo vidieckych a mestských oblastiach a že by mali zohrávať rozhodujúcu úlohu ako aktívni účastníci pri vypracúvaní územných stratégií vychádzajúcich z miestnych spoločenstiev; zdôrazňuje význam začlenenia osobitnej rozpočtovej reakcie pre vidiecke oblasti vrátane zvrátenia negatívnych demografických trendov do príslušných programov EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť vzťah medzi politikou súdržnosti a správou hospodárskych záležitostí EÚ a zároveň zabrániť represívnemu prístupu; zdôrazňuje, že európsky semester by mal byť v súlade s cieľmi politiky súdržnosti podľa článkov 174 a 175 ZFEÚ; vyzýva na zapojenie regiónov do plnenia týchto cieľov a na silnejší územný prístup; vyzýva na proces úvahy o koncepcii makroekonomickej podmienenosti a na preskúmanie možnosti nahradiť túto koncepciu novými formami podmienenosti, ktoré by lepšie odrážali nové výzvy, ktoré nás čakajú; domnieva sa, že sociálno-ekonomická situácia v Únii, zhoršená následkami krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a ruskej agresie voči Ukrajine, si vyžaduje pozastavenie Paktu stability do roku 2023 a jeho revíziu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že niektoré regióny so strednými príjmami čelia tzv. pasci stredných príjmov a že často trpia klesajúcou a starnúcou populáciou, slabými výrobnými odvetviami, nízkym rastom, slabou inováciou, konkurencieschopnosťou, produktivitou a kvalitou inštitúcií a vlády, nedostatkom pokroku smerom k spravodlivej transformácii a zraniteľnosťou voči otrasom spôsobeným globalizáciou; upozorňuje na znepokojujúce zhoršenie tohto trendu a naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podnikli vážne kroky na riešenie tejto výzvy a našli riešenia pre tieto regióny tak, aby sa na ne z dlhodobého hľadiska nezabudlo, ale aby sa im namiesto toho poskytla podpora pri rozvíjaní ich konkrétnych silných stránok; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že mnohé hnacie sily rastu naďalej ostávajú sústredené vo viac rozvinutých regiónoch a mestských oblastiach; je presvedčený, že hlavná výzva budúcej politiky súdržnosti bude súvisieť s poskytnutím primeranej podpory nedostatočne rozvinutým regiónom a že politika súdržnosti by mala znižovať rozdiely a zároveň brániť upadaniu týchto regiónov zohľadnením rôznych trendov a dynamiky a poskytovaním osobitnej rozpočtovej podpory vidieckym oblastiam, a to aj na zvrátenie demografických trendov v príslušných programoch EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | so znepokojením konštatuje, že v posledných rokoch došlo k výraznému poklesu financovania členských štátov vo vzťahu k ich chudobnejším regiónom; pripomína, že je dôležité dodržiavať zásadu doplnkovosti EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že vnútroštátne orgány pri navrhovaní a realizácii projektov EŠIF náležite zohľadnia vnútornú súdržnosť; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že regióny v pasci stredných príjmov alebo regióny, ktorým hrozí, že sa dostanú do pasce stredných príjmov, majú odlišné charakteristiky a potrebujú prispôsobené riešenia na podporu investícií do vysokokvalitného vzdelávania, ľudského kapitálu, výskumu a vývoja, odbornej prípravy pracovnej sily, sociálnych služieb a stratégií zmierňovania zmeny klímy; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vymedzila tieto regióny s cieľom lepšie pochopiť štrukturálne faktory, ktoré vedú k pasci stredných príjmov, podporiť ich prostredníctvom diferencovaného a miestne orientovaného prístupu a prideliť im v ďalšom programovom období vyššie sumy v rámci ESF+; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zastáva názor, že zjednodušenie by malo byť jednou z kľúčových hnacích síl budúcej politiky súdržnosti; žiada Komisiu a členské štáty, aby sa vyhli ďalšiemu administratívnemu zaťaženiu riadiacich orgánov, a pripomína, že je potrebné minimalizovať administratívnu záťaž pre regionálne a miestne orgány a príjemcov; vyzýva členské štáty, aby sa vyhli nadmernej regulácii, vytvorili strategické a stručné programy a flexibilné nástroje, a aby sa dohody o financovaní medzi riadiacimi orgánmi a prijímateľmi stali nástrojom zjednodušenia; podporuje ďalšie používanie zjednodušeného vykazovania nákladov, podľa možnosti zvýšením prahových hodnôt, pod ktorými by malo byť používanie takéhoto zjednodušeného vykazovania nákladov povinné; vyzýva členské štáty, aby urýchlili zavádzanie elektronickej súdržnosti; poukazuje na potenciál digitalizácie, pokiaľ ide o monitorovanie a podávanie správ; okrem toho vyzýva Komisiu, aby zlepšila transparentnosť svojich pravidiel auditu a rozšírila používanie zásady jednotného auditu s cieľom zabrániť duplicite auditov a overovania tých istých výdavkov zo strany riadiaceho orgánu; domnieva sa, že vzťah medzi Komisiou a riadiacimi orgánmi by sa mal vyvíjať smerom k „zmluve o dôvere“ založenej na vypracovaní a stanovení objektívnych kritérií, a domnieva sa, že je potrebné zaviesť označenie na odmeňovanie riadiacich orgánov, ktoré preukázali svoju schopnosť dodržiavať pravidlá a znižovať svoju chybovosť; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zastáva názor, že zachovanie riadneho a primeraného prideľovania finančných prostriedkov v rámci Kohézneho fondu je potrebné najmä pre členské štáty s veľkým deficitom v oblasti dopravnej a environmentálnej infraštruktúry, ak je fond spravovaný spoločne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že štrukturálne politiky EÚ, vnútroštátne a regionálne štrukturálne politiky by mali ísť ruka v ruke s prístupom založeným na miestnom kontexte s cieľom prispieť k územnej súdržnosti, zaoberať sa rôznymi úrovňami riadenia, zabezpečiť spoluprácu a koordináciu a uvoľniť jedinečný potenciál regiónov a zároveň uznať potrebu riešení prispôsobených na mieru; okrem toho vyjadruje presvedčenie, že politika súdržnosti by mala byť viac zameraná na investície do ľudí, keďže hospodárstva regiónov možno posilniť účinnou kombináciou investícií do inovácií, ľudského kapitálu, dobrej správy vecí verejných a inštitucionálnej kapacity; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že európska územná spolupráca je kľúčovým cieľom politiky súdržnosti; zdôrazňuje pridanú hodnotu územnej spolupráce vo všeobecnosti, a najmä cezhraničnej spolupráce; konštatuje, že pohraničné regióny sú obzvlášť postihnuté pandémiou a že ich obnova je zvyčajne pomalšia ako v metropolitných regiónoch; zdôrazňuje preto, že je dôležité odstrániť prekážky cezhraničnej spolupráce, a zdôrazňuje, že európsky cezhraničný mechanizmus (ECBM) navrhnutý Komisiou by pomohol k odstráneniu viac ako 50 % existujúcich prekážok; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Rada zablokovala legislatívny proces týkajúci sa ECBM; vyzýva Komisiu, aby prijala všetky potrebné iniciatívy vrátane opätovného spustenia ECBM, aby bola táto spolupráca dynamickejšia a efektívnejšia v prospech ľudí; zdôrazňuje význam zvýšeného financovania programu Interreg na podporu cezhraničnej spolupráce regiónov; zdôrazňuje preto význam malých a cezhraničných projektov pri spájaní ľudí; zdôrazňuje význam cezhraničných investícií pri posilňovaní inovácií, transferu technológií, spoločných riešení a synergií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že investície do kvalitných verejných služieb zohrávajú kľúčovú úlohu pri budovaní sociálnej odolnosti a zvládaní hospodárskych, zdravotných a sociálnych kríz; |
| --- | --- |

36.

| 37. | konštatuje, že reforma politiky súdržnosti na finančné obdobie 2021 – 2027 prispela k zjednodušenému a flexibilnému využívaniu finančných prostriedkov pre prijímateľov a riadiace orgány; víta flexibilitu navrhovanú v rámci kohéznych opatrení pre utečencov v Európe (CARE) a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus (CRII+), ktoré dokázali, že politika súdržnosti je vynikajúcim nástrojom v krízových situáciách; pripomína však, že politika súdržnosti je dlhodobá investičná politika, a preto by sa mal v rámci budúceho VFR vytvoriť osobitný mechanizmus reakcie na krízu; vyzýva Komisiu, aby preskúmala praktické účinky opatrení na zjednodušenie a podporovala ďalšie zjednodušenie, a to aj formou digitalizácie, flexibility a účasti občanov; žiada preto členské štáty, aby pomáhali príjemcom, najmä príjemcom malých projektov, podporovali súkromné iniciatívy ako tvorcov pracovných miest a výskumu, vývoja a inovácií a priblížili politiku súdržnosti všetkým občanom EÚ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že nariadenie o podmienenosti právnym štátom stanovuje dodržiavanie zásad právneho štátu ako podmienku financovania politiky súdržnosti; považuje za nevyhnutné posilniť dodržiavanie zásad právneho štátu a základných práv pri vykonávaní politiky súdržnosti; vyzýva Komisiu, aby preto využila všetky disponibilné nástroje a stanovila spôsoby zabezpečenia toho, že občania členských štátov, voči ktorým sa uplatnil článok 7 ods. 1 ZFEÚ, v dôsledku opatrení ich vlád neprídu o prospech z finančných prostriedkov EÚ, a že regionálne a miestne orgány týchto členských štátov nebudú potrestané v prípade aktivácie mechanizmu právneho štátu; očakáva preto, že Komisia v plnej miere zohľadní aspekty právneho štátu počas celého procesu prípravy a vykonávania programov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli odvážne stratégie na uvoľnenie verejných a súkromných investícií do zelenej, digitálnej a demografickej transformácie s cieľom reštrukturalizovať svoj model sociálneho trhového hospodárstva spôsobom pozitívnym pre spoločnosť; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva na zníženie počtu sprostredkovateľských orgánov zapojených do riadenia a kontroly kohéznych fondov posilnením koordinácie a kompetencií sprostredkovateľských orgánov kritickej veľkosti a podľa možnosti identifikáciou jednotných kontaktných miest pre prijímateľov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | trvá na potrebe stanoviť rámec, ktorým sa zabezpečí právna stabilita vďaka jednoduchým, jasným a predvídateľným pravidlám, a to najmä v oblasti riadenia a auditu; žiada, aby sa v čo najväčšej miere zabránilo akémukoľvek spätnému uplatňovaniu a výkladu pravidiel; navrhuje začať proces úvah o prahovej hodnote celkovej miery chybovosti za každý rok, v rámci ktorej sa systém riadenia a kontroly programu považuje za efektívne fungujúci, a schopnosti riadiacich orgánov dodržiavať toto ustanovenie nariadenia bez penalizácie prijímateľov; zastáva názor, že táto prahová hodnota by sa mala zvýšiť na 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa zdá, že ciele udržateľného rozvoja OSN postupne stratili pozíciu v naratíve EÚ, najmä v súvislosti s účinkami zmierňovania kríz, čo ohrozuje ich šance na realizáciu do roku 2030; podporuje pokračujúci pevný záväzok fondov politiky súdržnosti EÚ pomáhať pri plnení cieľov udržateľného rozvoja na regionálnej a miestnej úrovni, napr. pokiaľ ide o obehové hospodárstvo; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v regionálnom rozvoji by sa mali ešte viac posilniť aspekty rovnosti a začlenenia; pripomína význam uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti v politike súdržnosti a zdôrazňuje osobitnú úlohu žien, najmä v odľahlých vidieckych oblastiach, keďže zohrávajú významnú úlohu v občianskej spoločnosti a udržateľnom hospodárskom raste, ale zároveň čelia ťažkostiam v prístupe na trh práce, ako aj k rovnakému odmeňovaniu a verejným službám, ako je zdravotníctvo a starostlivosť o deti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podporuje zvýšenie rozpočtu vyčleneného na roky 2021 – 2027 na novú politiku súdržnosti, ktorá – v súlade so silným zameraním na inteligentné, ekologické a sociálne opatrenia – poskytne dostatočnú dôveru pre nové inovačné projekty; vyzýva na silnú koordináciu medzi týmito fondmi a programami a činnosťami Nového európskeho Bauhausu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že investície do ľudí majú zásadný význam, pretože im pomôžu rozvíjať ich zručnosti, podporiť ich tvorivosť a stimulovať inovácie, k čomu by mohlo rozhodne prispieť dobrovoľníctvo; domnieva sa, že dobre platené kvalitné pracovné miesta spolu s podporou rekvalifikácie by sa mali zachovať alebo vytvoriť s cieľom bojovať proti chudobe a podporovať integráciu migrantov a utečencov, a zároveň posilniť sociálnu súdržnosť a zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že je dôležité dodržiavať zásadu partnerstva v celom plánovaní, vykonávaní a monitorovaní politiky súdržnosti EÚ a zabezpečiť intenzívnu spoluprácu medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi, mimovládnymi organizáciami a zainteresovanými stranami; zdôrazňuje, že Komisia by mala byť aktívnejšia pri ochrane fondov politiky súdržnosti pred hrozbami vyplývajúcimi z tlaku na demokraciu a jej hodnoty v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripomína, že vplyv brexitu prispel k narušeniu hospodárstva, medziregionálnej spolupráce, výskumných ekosystémov a systémov vzdelávania a odbornej prípravy pre regióny EÚ; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby naďalej podporovali regionálne a miestne orgány, ktoré trpia vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ; domnieva sa, že pri úvahe o politike súdržnosti po roku 2027 je potrebné naďalej zohľadňovať trvalé hospodárske a sociálne dôsledky brexitu v regiónoch EÚ; okrem toho vyzýva vládu Spojeného kráľovstva, aby financovala účasť Spojeného kráľovstva na programoch Interreg; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripomína, že článok 175 ZFEÚ vyžaduje, aby Komisia každé tri roky predkladala správu o pokroku dosiahnutom pri dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; domnieva sa, že kombinácia vplyvov krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a vojny na Ukrajine sa bude musieť podrobne posúdiť v 9. správe o súdržnosti najneskôr do mája 2025; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žiada lepší prístup k financovaniu s cieľom umožniť investície do miestnej energetickej transformácie vrátane energetickej efektívnosti, decentralizovanej distribúcie energie a silného zamerania na obnoviteľné zdroje; zdôrazňuje, že v tomto kontexte je potrebné, aby politika súdržnosti podporovala energeticky účinnú obnovu s cieľom šetriť zdroje a zabezpečiť bývanie pre všetkých; okrem toho zdôrazňuje potrebu zachovania a transformácie historicky a sociálno-ekonomicky významných budov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva Komisiu, aby zvážila možnosť, že verejné výdavky na politiku súdržnosti členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov v rámci EŠIF by sa nemali považovať za vnútroštátne alebo rovnocenné štrukturálne výdavky vymedzené v Pakte stability a rastu, najmä ak sa neodchyľujú od plnenia cieľov Parížskej dohody; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že pravidlá štátnej pomoci by sa mali zosúladiť s politikami EÚ tak, aby programy politiky súdržnosti, ktoré musia dodržiavať všetky pravidlá štátnej pomoci, neboli znevýhodnené v porovnaní s inými politikami EÚ, ktoré sú od nich oslobodené; okrem toho žiada, aby sa tam, kde je to možné, zaviedol predpoklad súladu s režimom štátnej pomoci s cieľom postaviť všetky investičné politiky EÚ na rovnakú úroveň a zabrániť hospodárskej súťaži medzi nimi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v úsilí posilniť komunikáciu a zviditeľňovanie prostredníctvom zlepšenia výmeny informácií o operáciách strategického významu a nadchádzajúcich výzvach na predkladanie návrhov; víta spustenie novej databázy s názvom Kohesio a žiada, aby bolo toto webové sídlo čo najskôr dostupné vo všetkých úradných jazykoch EÚ; zdôrazňuje, že databáza Kohesio by mala poskytovať údaje o všetkých projektoch súdržnosti a územných projektoch vrátane projektov týkajúcich sa rozvoja vidieka, ktoré sú spolufinancované z EPFRV a v rámci programu Leader, a umožniť používateľom vyhľadávať projekty vo vzťahu k ich tematickým oblastiam s cieľom poskytnúť platformu, ktorá by umožňovala výmenu osvedčených postupov a podporovala projekty excelentnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že ostatné politiky EÚ môžu oslabiť súdržnosť; víta preto názor Komisie, že horizontálne politiky by mali zahŕňať regionálne overovanie, a vyzýva Komisiu, aby posúdila aj vplyv iných politík na účinnosť politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že výdavky v rámci politiky súdržnosti, ako je to v prípade všetkých ďalších výdavkov EÚ, môžu byť predmetom nezákonnej činnosti spojenej s korupciou a podvodmi; požaduje primerané financovanie a personálne obsadenie príslušných agentúr a orgánov, najmä Európskej prokuratúry a Európskeho úradu pre boj proti podvodom, aby mohli riadne vykonávať vyšetrovania a vymáhať zneužité finančné prostriedky; vyzýva Komisiu, aby pred schválením akýchkoľvek dohôd o partnerstve a programov politiky súdržnosti vykonala hĺbkové posúdenie s cieľom zabrániť akémukoľvek zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ a porušovaniu zásad právneho štátu a zabezpečila dodržiavanie Charty základných práv; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že návrh Komisie REPowerEU zahŕňa väčší priestor na presun rozpočtových prostriedkov do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti z politiky súdržnosti; zdôrazňuje, že do energetickej transformácie, dekarbonizácie a obnoviteľných zdrojov energie sa zo zdrojov politiky súdržnosti do roku 2030 preinvestuje viac ako 100 miliárd EUR; vyzýva preto na zrýchlené vykonávanie politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poukazuje na potrebu účinného a harmonizovaného vykonávania pohotovostného plánu na úrovni EÚ na zabezpečenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti v čase krízy, ako sa uvádza v príslušnom oznámení Komisie (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Európskemu výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 94.

(5)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21.

(6)  Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5.

(7)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487.

(8)  Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 187.

(10)  Ú. v. EÚ L 109, 8.4.2022, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ L 357, 8.10.2021, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 9.

(13)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  Ú. v. EÚ C 37, 2.2.2021, s. 16.

(15)  Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 153.

(16)  Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 1.

(17)  Ú. v. EÚ C 286, 16.7.2021, s. 13.

(18)  Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1.

(19)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0058.

(20)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0059.

(21)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0022

(22)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 18.

(23)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 16.

(24)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 125.

(25)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 26.

(26)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 24.

(27)  Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 40.

(28)  Štúdia – Zaostávajúce regióny EÚ: súčasný stav a budúce výzvy, Generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti, september 2020.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

Pohraničné regióny EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o pohraničných regiónoch EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 4, 162, 174, 175, 176, 177, 178 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (1) (smernica o biotopoch), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (1) (smernica o biotopoch),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (3) (smernica o vtáctve), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (3) (smernica o vtáctve),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (4),

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 8. februára 2017 s názvom Chýbajúce dopravné spojenia v pohraničných regiónoch (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 8. februára 2017 s názvom Chýbajúce dopravné spojenia v pohraničných regiónoch (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2017 s názvom Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2017 s názvom Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ (COM(2017)0534),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 29. mája 2018 o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (mechanizmus riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte), ktorý predložila Komisia (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 29. mája 2018 o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (mechanizmus riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte), ktorý predložila Komisia (COM(2018)0373),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o politike súdržnosti a obehovom hospodárstve (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o politike súdržnosti a obehovom hospodárstve (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o podpore rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o podpore rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. apríla 2020 s názvom Usmernenia pre núdzovú pomoc EÚ pri cezhraničnej spolupráci v oblasti zdravotnej starostlivosti v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. apríla 2020 s názvom Usmernenia pre núdzovú pomoc EÚ pri cezhraničnej spolupráci v oblasti zdravotnej starostlivosti v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 (C(2020)2153),

| — | so zreteľom na verejnú konzultáciu Komisie z 22. júla až 11. októbra 2020 o odstránení cezhraničných prekážok (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na verejnú konzultáciu Komisie z 22. júla až 11. októbra 2020 o odstránení cezhraničných prekážok (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (COM(2020)0625),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2228 z 23. decembra 2020 o Európskom roku železníc (2021) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2228 z 23. decembra 2020 o Európskom roku železníc (2021) (9),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 5. februára 2021 s názvom Cezhraničné verejné služby v Európe (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 5. februára 2021 s názvom Cezhraničné verejné služby v Európe (10),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Stratégia na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2021 s názvom Stratégia na dosiahnutie plne funkčného a odolného schengenského priestoru (COM(2021)0277),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (11),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (12) (nariadenie o Interreg), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (12) (nariadenie o Interreg),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom Pohraničné regióny EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom Pohraničné regióny EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie (COM(2021)0393),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ. Príspevok pracovnej skupiny I k šiestej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy zo 7. augusta 2021 (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ. Príspevok pracovnej skupiny I k šiestej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy zo 7. augusta 2021 (13),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1755 zo 6. októbra 2021, ktorým sa zriaďuje pobrexitová adaptačná rezerva (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1755 zo 6. októbra 2021, ktorým sa zriaďuje pobrexitová adaptačná rezerva (14),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho výboru regiónov z 29. októbra 2021 s názvom Vízia pre Európu: budúcnosť cezhraničnej spolupráce (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho výboru regiónov z 29. októbra 2021 s názvom Vízia pre Európu: budúcnosť cezhraničnej spolupráce (15),

| — | so zreteľom na tri tematické publikácie Komisie a Združenia európskych pohraničných regiónov z 9. decembra 2021 o prekážkach a riešeniach cezhraničnej spolupráce v EÚ s názvami Zvýšenie počtu a zlepšenie cezhraničných verejných služieb (16), Dynamické cezhraničné pracovné trhy (17) a Prínos pohraničných regiónov k Európskej zelenej dohode (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tri tematické publikácie Komisie a Združenia európskych pohraničných regiónov z 9. decembra 2021 o prekážkach a riešeniach cezhraničnej spolupráce v EÚ s názvami Zvýšenie počtu a zlepšenie cezhraničných verejných služieb (16), Dynamické cezhraničné pracovné trhy (17) a Prínos pohraničných regiónov k Európskej zelenej dohode (18),

| — | so zreteľom na správu Komisie a Združenia európskych pohraničných regiónov z 9. decembra 2021 s názvom B-solutions: Solving Border Obstacle (Riešenia pre pohraničné oblasti: riešenie prekážok v pohraničných regiónoch), súhrn za roky 2020 – 2021 (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie a Združenia európskych pohraničných regiónov z 9. decembra 2021 s názvom B-solutions: Solving Border Obstacle (Riešenia pre pohraničné oblasti: riešenie prekážok v pohraničných regiónoch), súhrn za roky 2020 – 2021 (19),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zo 14. decembra 2021, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (COM(2021)0891) a ktorý predložila Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zo 14. decembra 2021, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/399, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (COM(2021)0891) a ktorý predložila Komisia,

| — | so zreteľom na správu IPCC zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: zmiernenie zmeny klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu IPCC zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: zmiernenie zmeny klímy,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0222/2022),

| A. | keďže k Európskej únii a jej bezprostredným susedom v Európskom združení voľného obchodu (EZVO) patrí 40 vnútorných pozemných hraníc a vnútorných pohraničných regiónov a keďže tieto regióny predstavujú 40 % územia Únie a 30 % jej obyvateľstva, vytvárajú takmer jednu tretinu jej HDP a majú výrazný potenciál ešte viac oživiť jej hospodárstvo; |
| --- | --- |

A.

keďže k Európskej únii a jej bezprostredným susedom v Európskom združení voľného obchodu (EZVO) patrí 40 vnútorných pozemných hraníc a vnútorných pohraničných regiónov a keďže tieto regióny predstavujú 40 % územia Únie a 30 % jej obyvateľstva, vytvárajú takmer jednu tretinu jej HDP a majú výrazný potenciál ešte viac oživiť jej hospodárstvo;

| B. | keďže pohraničné regióny, a najmä územia s nízkou hustotou obyvateľstva a obzvlášť vidiecke oblasti, zvyčajne čelia menej priaznivým podmienkam rozvoja a vo všeobecnosti sú hospodársky menej úspešné ako iné regióny v členských štátoch, a keďže ich hospodársky potenciál sa nevyužíva v plnej miere; |
| --- | --- |

B.

keďže pohraničné regióny, a najmä územia s nízkou hustotou obyvateľstva a obzvlášť vidiecke oblasti, zvyčajne čelia menej priaznivým podmienkam rozvoja a vo všeobecnosti sú hospodársky menej úspešné ako iné regióny v členských štátoch, a keďže ich hospodársky potenciál sa nevyužíva v plnej miere;

| C. | keďže napriek vynaloženému úsiliu naďalej existujú mnohé administratívne, jazykové a právne prekážky, ktoré bránia udržateľnému rastu, sociálno-ekonomickému rozvoju a súdržnosti v pohraničných regiónoch a medzi nimi; keďže sa požaduje väčšia a hlbšia spolupráca medzi orgánmi v susedných členských štátoch; keďže pohraničné regióny by mali prospech z nadnárodného právneho nástroja schopného zabrániť negatívnym dôsledkom, ktoré by mohli vyplynúť z opatrení členských štátov, ktoré trieštia jednotný trh; |
| --- | --- |

C.

keďže napriek vynaloženému úsiliu naďalej existujú mnohé administratívne, jazykové a právne prekážky, ktoré bránia udržateľnému rastu, sociálno-ekonomickému rozvoju a súdržnosti v pohraničných regiónoch a medzi nimi; keďže sa požaduje väčšia a hlbšia spolupráca medzi orgánmi v susedných členských štátoch; keďže pohraničné regióny by mali prospech z nadnárodného právneho nástroja schopného zabrániť negatívnym dôsledkom, ktoré by mohli vyplynúť z opatrení členských štátov, ktoré trieštia jednotný trh;

| D. | keďže sa uznáva, že skutočný prístup zdola nahor v rámci európskej politiky súdržnosti je stále potrebné posilňovať a že inštitúcie a subjekty, ktoré sú najbližšie k občanom, ako sú európske zoskupenia územnej spolupráce, by mali byť poverené priamejším hospodárením s finančnými prostriedkami z rozpočtu politiky súdržnosti EÚ; keďže malé a cezhraničné projekty zohrávajú v tejto súvislosti výraznú úlohu pri zbližovaní ľudí, a pritom otvárajú nové možnosti pre udržateľný miestny rozvoj a cezhraničnú spoluprácu; |
| --- | --- |

D.

keďže sa uznáva, že skutočný prístup zdola nahor v rámci európskej politiky súdržnosti je stále potrebné posilňovať a že inštitúcie a subjekty, ktoré sú najbližšie k občanom, ako sú európske zoskupenia územnej spolupráce, by mali byť poverené priamejším hospodárením s finančnými prostriedkami z rozpočtu politiky súdržnosti EÚ; keďže malé a cezhraničné projekty zohrávajú v tejto súvislosti výraznú úlohu pri zbližovaní ľudí, a pritom otvárajú nové možnosti pre udržateľný miestny rozvoj a cezhraničnú spoluprácu;

| E. | keďže niektoré odvetvia čelia veľmi špecifickým prekážkam, ktoré si vyžadujú lepšiu koordináciu na úrovni EÚ, ako sú vinárske a liehovarnícke odvetvia, ktoré sú vystavené veľkej administratívnej záťaži pri obchodovaní v susedných krajinách; keďže praktické riešenia, ako je prístup k jednotným kontaktným miestam, by sa mali sprístupniť hospodárskym subjektom vždy, keď to je možné; |
| --- | --- |

E.

keďže niektoré odvetvia čelia veľmi špecifickým prekážkam, ktoré si vyžadujú lepšiu koordináciu na úrovni EÚ, ako sú vinárske a liehovarnícke odvetvia, ktoré sú vystavené veľkej administratívnej záťaži pri obchodovaní v susedných krajinách; keďže praktické riešenia, ako je prístup k jednotným kontaktným miestam, by sa mali sprístupniť hospodárskym subjektom vždy, keď to je možné;

| F. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 tieto prekážky ešte zhoršila a keďže cezhraniční pracovníci každodenne čelia rozdielnym a kontraproduktívnym opatreniam v oblasti verejného zdravia na oboch stranách hraníc; |
| --- | --- |

F.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 tieto prekážky ešte zhoršila a keďže cezhraniční pracovníci každodenne čelia rozdielnym a kontraproduktívnym opatreniam v oblasti verejného zdravia na oboch stranách hraníc;

| G. | keďže uzatváranie vnútroštátnych hraníc v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 odhalilo jedinečnú zraniteľnosť a vzájomnú závislosť cezhraničných regiónov Európy; keďže narušenie voľného pohybu tovaru, služieb, osôb a základného zdravotníckeho vybavenia malo škodlivé hospodárske dôsledky; |
| --- | --- |

G.

keďže uzatváranie vnútroštátnych hraníc v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 odhalilo jedinečnú zraniteľnosť a vzájomnú závislosť cezhraničných regiónov Európy; keďže narušenie voľného pohybu tovaru, služieb, osôb a základného zdravotníckeho vybavenia malo škodlivé hospodárske dôsledky;

| H. | keďže dočasné zatvorenie cezhraničných verejných služieb a služieb zdravotnej starostlivosti ohrozilo živobytie cezhraničných pracovníkov a viedlo k finančným ťažkostiam pre malé a stredné podniky (MSP) v pohraničných regiónoch; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 bola zodpovedná za vznik nových právnych a administratívnych výziev v pohraničných regiónoch, ako je telepráca, a keďže telepracovníci čelia problémom súvisiacim so sociálnou ochranou a daňovými zákonmi; |
| --- | --- |

H.

keďže dočasné zatvorenie cezhraničných verejných služieb a služieb zdravotnej starostlivosti ohrozilo živobytie cezhraničných pracovníkov a viedlo k finančným ťažkostiam pre malé a stredné podniky (MSP) v pohraničných regiónoch; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 bola zodpovedná za vznik nových právnych a administratívnych výziev v pohraničných regiónoch, ako je telepráca, a keďže telepracovníci čelia problémom súvisiacim so sociálnou ochranou a daňovými zákonmi;

| I. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla aj k pozoruhodným prejavom solidarity medzi susednými členskými štátmi na vnútroštátnej, ako aj miestnej úrovni; |
| --- | --- |

I.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 viedla aj k pozoruhodným prejavom solidarity medzi susednými členskými štátmi na vnútroštátnej, ako aj miestnej úrovni;

| J. | keďže niektoré z pohraničných regiónov čelia bezprecedentným výzvam v oblasti kritickej infraštruktúry spojených s utečeneckou krízou v dôsledku pretrvávajúcej vojenskej agresie Ruska na Ukrajine; keďže nová situácia v post covidovom čase taktiež prispieva k ich zraniteľnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže niektoré z pohraničných regiónov čelia bezprecedentným výzvam v oblasti kritickej infraštruktúry spojených s utečeneckou krízou v dôsledku pretrvávajúcej vojenskej agresie Ruska na Ukrajine; keďže nová situácia v post covidovom čase taktiež prispieva k ich zraniteľnosti;

| K. | keďže vnútroštátne hranice stále príliš často spôsobujú fragmentáciu prírodných území, čo znižuje účinnosť ich ochrany a riadenia, a to najmä vzhľadom na to, že sa uplatňujú rôzne právne rámce; |
| --- | --- |

K.

keďže vnútroštátne hranice stále príliš často spôsobujú fragmentáciu prírodných území, čo znižuje účinnosť ich ochrany a riadenia, a to najmä vzhľadom na to, že sa uplatňujú rôzne právne rámce;

| L. | keďže hromadné odchody z pohraničných regiónov, najmä mladých ľudí a kvalifikovanej pracovnej sily, poukazujú na nedostatok hospodárskych príležitostí v takýchto regiónoch a spôsobujú, že sú ešte menej príťažlivé z hľadiska zamestnanosti a udržateľného hospodárskeho rozvoja; keďže je nedostatok príležitosti na učenie sa jazykov, ako aj nedostatok iniciatív na zvyšovanie informovanosti o prínosoch učenia sa jazyka susednej krajiny pre obyvateľov pohraničných oblastí; keďže nie všetky administratívne dokumenty sú preložené do jazykov hraničných členských štátov; keďže členské štáty by mali podniknúť kroky na nápravu tohto stavu a Komisia by im mala v tomto procese poskytovať poradenstvo; |
| --- | --- |

L.

keďže hromadné odchody z pohraničných regiónov, najmä mladých ľudí a kvalifikovanej pracovnej sily, poukazujú na nedostatok hospodárskych príležitostí v takýchto regiónoch a spôsobujú, že sú ešte menej príťažlivé z hľadiska zamestnanosti a udržateľného hospodárskeho rozvoja; keďže je nedostatok príležitosti na učenie sa jazykov, ako aj nedostatok iniciatív na zvyšovanie informovanosti o prínosoch učenia sa jazyka susednej krajiny pre obyvateľov pohraničných oblastí; keďže nie všetky administratívne dokumenty sú preložené do jazykov hraničných členských štátov; keďže členské štáty by mali podniknúť kroky na nápravu tohto stavu a Komisia by im mala v tomto procese poskytovať poradenstvo;

| M. | keďže pohraničné regióny majú v súčasnosti vďaka novému nariadeniu o programe Interreg na roky 2021 – 2027 k dispozícii jasný rámec finančnej podpory na lepšiu cezhraničnú správu s cieľom stimulovať hospodársku obnovu, vyvíjať spoločné environmentálne iniciatívy a zmierňovať účinky zmeny klímy; |
| --- | --- |

M.

keďže pohraničné regióny majú v súčasnosti vďaka novému nariadeniu o programe Interreg na roky 2021 – 2027 k dispozícii jasný rámec finančnej podpory na lepšiu cezhraničnú správu s cieľom stimulovať hospodársku obnovu, vyvíjať spoločné environmentálne iniciatívy a zmierňovať účinky zmeny klímy;

| N. | keďže uzavretie dohôd o partnerstve v kontexte politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zaostáva, čo oslabuje prideľovanie životne dôležitých zdrojov na územiach, ktoré ich potrebujú; |
| --- | --- |

N.

keďže uzavretie dohôd o partnerstve v kontexte politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zaostáva, čo oslabuje prideľovanie životne dôležitých zdrojov na územiach, ktoré ich potrebujú;

| O. | keďže roztrieštená a nedostatočná cezhraničná spolupráca môže viesť k zvýšenej zraniteľnosti voči prírodným katastrofám a extrémnym poveternostným javom v pohraničných regiónoch; |
| --- | --- |

O.

keďže roztrieštená a nedostatočná cezhraničná spolupráca môže viesť k zvýšenej zraniteľnosti voči prírodným katastrofám a extrémnym poveternostným javom v pohraničných regiónoch;

| P. | keďže EÚ tvoria aj námorné cezhraničné regióny, a to najmä ostrovy v Stredozemnom mori, ale aj najvzdialenejšie regióny v Atlantickom a Indickom oceáne; keďže geografická odľahlosť niektorých európskych ostrovov spolu s ich statusom pohraničných regiónov ich vystavuje kombinácii obmedzení na trhu práce a v oblastiach dopravy a zdravotnej starostlivosti, čo vážne obmedzuje ich potenciál rastu; |
| --- | --- |

P.

keďže EÚ tvoria aj námorné cezhraničné regióny, a to najmä ostrovy v Stredozemnom mori, ale aj najvzdialenejšie regióny v Atlantickom a Indickom oceáne; keďže geografická odľahlosť niektorých európskych ostrovov spolu s ich statusom pohraničných regiónov ich vystavuje kombinácii obmedzení na trhu práce a v oblastiach dopravy a zdravotnej starostlivosti, čo vážne obmedzuje ich potenciál rastu;

| Q. | keďže sa uznáva, že špecifická zraniteľnosť pohraničných regiónov si vyžaduje zmeny metód financovania v pohraničných regiónoch, aby sa konečne vytvorili rovnaké podmienky pre pohraničné regióny a centrálne oblasti; keďže sa ďalej odporúča, aby tieto zmeny zahŕňali odpočítanie tzv. miliardy pre pohraničie upravenej o infláciu z rozpočtu Únie na súdržnosť a jej vyhradenie osobitne pre pohraničné regióny; |
| --- | --- |

Q.

keďže sa uznáva, že špecifická zraniteľnosť pohraničných regiónov si vyžaduje zmeny metód financovania v pohraničných regiónoch, aby sa konečne vytvorili rovnaké podmienky pre pohraničné regióny a centrálne oblasti; keďže sa ďalej odporúča, aby tieto zmeny zahŕňali odpočítanie tzv. miliardy pre pohraničie upravenej o infláciu z rozpočtu Únie na súdržnosť a jej vyhradenie osobitne pre pohraničné regióny;

| R. | keďže sa odhaduje, že prijatie návrhu nariadenia o európskom mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (ECBM), ktorý Komisia uverejnila v máji 2018 na odporúčanie bývalého luxemburského predsedníctva Rady, by pomohlo odstrániť aspoň 30 % a pravdepodobne dokonca 50 % uznaných prekážok cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

R.

keďže sa odhaduje, že prijatie návrhu nariadenia o európskom mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (ECBM), ktorý Komisia uverejnila v máji 2018 na odporúčanie bývalého luxemburského predsedníctva Rady, by pomohlo odstrániť aspoň 30 % a pravdepodobne dokonca 50 % uznaných prekážok cezhraničnej spolupráce;

1.

víta oznámenie uverejnené Komisiou v roku 2021 s názvom Pohraničné regióny EÚ: živé laboratóriá európskej integrácie, v ktorom sa uvádzajú podrobné informácie o prekážkach, ktorým čelia pohraničné regióny EÚ;

Osobitné charakteristiky pohraničných regiónov

Osobitné charakteristiky pohraničných regiónov

| 2. | pripomína, že v článku 174 ZFEÚ sa uznávajú výzvy, ktorým čelia pohraničné regióny, a stanovuje sa v ňom, že EÚ by mala venovať osobitnú pozornosť týmto regiónom pri prijímaní opatrení na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že v článku 174 ZFEÚ sa uznávajú výzvy, ktorým čelia pohraničné regióny, a stanovuje sa v ňom, že EÚ by mala venovať osobitnú pozornosť týmto regiónom pri prijímaní opatrení na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ;

| 3. | zdôrazňuje, že výzvy, ktorým čelia pohraničné regióny, najmä tie, ktoré majú len námorné hranice, ako osobitné hranice s vlastnými potrebami, ako aj vidiecke oblasti a oblasti s nízkou hustotou sa v jednotlivých regiónoch líšia v závislosti od právnych, administratívnych, jazykových, kultúrnych, sociálno-ekonomických, environmentálnych, demografických a geografických okolností, ktoré existujú v príslušnom regióne; zdôrazňuje, že sa treba postarať o účinné využívanie a väčšiu koordináciu fondov EÚ, aby sa zabezpečil komplexnejší prístup k uvedeným výzvam; požaduje zapojenie miestnych orgánov a komunít a osobitné prístupy, ktoré sú integrované, prispôsobené na mieru a špecifické pre jednotlivé regióny, ako súčasť rámca viacúrovňového riadenia; zdôrazňuje, že je potrebné reflektovať na výzvy niektorých pohraničných regiónov v súvislosti s pretrvávajúcou agresiou Ruska na Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že výzvy, ktorým čelia pohraničné regióny, najmä tie, ktoré majú len námorné hranice, ako osobitné hranice s vlastnými potrebami, ako aj vidiecke oblasti a oblasti s nízkou hustotou sa v jednotlivých regiónoch líšia v závislosti od právnych, administratívnych, jazykových, kultúrnych, sociálno-ekonomických, environmentálnych, demografických a geografických okolností, ktoré existujú v príslušnom regióne; zdôrazňuje, že sa treba postarať o účinné využívanie a väčšiu koordináciu fondov EÚ, aby sa zabezpečil komplexnejší prístup k uvedeným výzvam; požaduje zapojenie miestnych orgánov a komunít a osobitné prístupy, ktoré sú integrované, prispôsobené na mieru a špecifické pre jednotlivé regióny, ako súčasť rámca viacúrovňového riadenia; zdôrazňuje, že je potrebné reflektovať na výzvy niektorých pohraničných regiónov v súvislosti s pretrvávajúcou agresiou Ruska na Ukrajine;

| 4. | odporúča zaviesť iniciatívu EÚ na poskytovanie jazykových kurzov na naučenie sa jazykov susedných krajín za nízke ceny pre účastníkov vo všetkých regiónoch NUTS 3, ktorých územie hraničí so susedným členským štátom; naliehavo požaduje, aby táto iniciatíva EÚ bola poverená aj zvyšovaním informovanosti o výhodách učenia sa jazyka susednej krajiny; |
| --- | --- |

4.

odporúča zaviesť iniciatívu EÚ na poskytovanie jazykových kurzov na naučenie sa jazykov susedných krajín za nízke ceny pre účastníkov vo všetkých regiónoch NUTS 3, ktorých územie hraničí so susedným členským štátom; naliehavo požaduje, aby táto iniciatíva EÚ bola poverená aj zvyšovaním informovanosti o výhodách učenia sa jazyka susednej krajiny;

| 5. | zdôrazňuje, že neprimeraná záťaž, akou sú prirodzené štrukturálne nevýhody, ktorým čelia všetky pohraničné regióny, by sa mala kompenzovať samostatným režimom regionálnej pomoci osobitne navrhnutým pre pohraničné regióny; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že neprimeraná záťaž, akou sú prirodzené štrukturálne nevýhody, ktorým čelia všetky pohraničné regióny, by sa mala kompenzovať samostatným režimom regionálnej pomoci osobitne navrhnutým pre pohraničné regióny;

| 6. | žiada, aby sa na začiatku každého nového programového obdobia, počnúc obdobím 2028 – 2034, vyhradilo 0,26 % z rozpočtu EÚ na politiku súdržnosti výlučne na rozvoj pohraničných regiónov (tzv. miliarda pre pohraničie); ďalej navrhuje, aby sa v prípade, že tieto finančné prostriedky nie sú potrebné na použitie v pohraničných regiónoch, zvyšná suma sa vrátila do rozpočtu EÚ na súdržnosť; |
| --- | --- |

6.

žiada, aby sa na začiatku každého nového programového obdobia, počnúc obdobím 2028 – 2034, vyhradilo 0,26 % z rozpočtu EÚ na politiku súdržnosti výlučne na rozvoj pohraničných regiónov (tzv. miliarda pre pohraničie); ďalej navrhuje, aby sa v prípade, že tieto finančné prostriedky nie sú potrebné na použitie v pohraničných regiónoch, zvyšná suma sa vrátila do rozpočtu EÚ na súdržnosť;

| 7. | navrhuje, aby sa tzv. miliarda pre pohraničie zverila európskym zoskupeniam územnej spolupráce (EZÚS), alebo pohraničným regiónom, kde existujú podobné štruktúry; žiada, aby EZÚS alebo porovnateľné štruktúry získali vysokú úroveň autonómie, pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov a výber projektov; |
| --- | --- |

7.

navrhuje, aby sa tzv. miliarda pre pohraničie zverila európskym zoskupeniam územnej spolupráce (EZÚS), alebo pohraničným regiónom, kde existujú podobné štruktúry; žiada, aby EZÚS alebo porovnateľné štruktúry získali vysokú úroveň autonómie, pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov a výber projektov;

| 8. | žiada, aby členské štáty odstránili existujúce prekážky a umožnili EZÚS väčšiu úroveň autonómie, pokiaľ ide o výber projektov a využívanie finančných prostriedkov, najmä tým, že sa EZÚS určia za riadiace orgány programov Interreg v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia o Interreg, posilní sa inštitucionálna a finančná kapacita EZÚS v súlade s článkom 14 ods. 4 nariadenia o Interreg alebo sa EZÚS vymenujú za príjemcov riadiacich finančné prostriedky malých projektov v súlade s článkom 25 ods. 2 nariadenia o Interreg; navrhuje, aby Komisia vytvorila stimuly pre členské štáty, aby využili uvedené možnosti na to, aby EZÚS zohrávali významnejšiu úlohu v záujme skutočného plnenia politického cieľa č. 5 politiky súdržnosti EÚ na roky 2021 – 2027: Európa bližšie k občanom; |
| --- | --- |

8.

žiada, aby členské štáty odstránili existujúce prekážky a umožnili EZÚS väčšiu úroveň autonómie, pokiaľ ide o výber projektov a využívanie finančných prostriedkov, najmä tým, že sa EZÚS určia za riadiace orgány programov Interreg v súlade s článkom 45 ods. 4 nariadenia o Interreg, posilní sa inštitucionálna a finančná kapacita EZÚS v súlade s článkom 14 ods. 4 nariadenia o Interreg alebo sa EZÚS vymenujú za príjemcov riadiacich finančné prostriedky malých projektov v súlade s článkom 25 ods. 2 nariadenia o Interreg; navrhuje, aby Komisia vytvorila stimuly pre členské štáty, aby využili uvedené možnosti na to, aby EZÚS zohrávali významnejšiu úlohu v záujme skutočného plnenia politického cieľa č. 5 politiky súdržnosti EÚ na roky 2021 – 2027: Európa bližšie k občanom;

| 9. | odporúča, aby sa v usmerneniach EÚ o regionálnej pomoci vykonali zmeny; vzhľadom na to, že v rovnakom čase môže získať regionálnu pomoc menej ako polovica celkového počtu obyvateľov EÚ, navrhuje sa, aby sa v rámci tohto pravidla uprednostňovali pohraničné regióny; |
| --- | --- |

9.

odporúča, aby sa v usmerneniach EÚ o regionálnej pomoci vykonali zmeny; vzhľadom na to, že v rovnakom čase môže získať regionálnu pomoc menej ako polovica celkového počtu obyvateľov EÚ, navrhuje sa, aby sa v rámci tohto pravidla uprednostňovali pohraničné regióny;

Odolnosť prostredníctvom užšej inštitucionálnej spolupráce

Odolnosť prostredníctvom užšej inštitucionálnej spolupráce

| 10. | víta pokrok, ktorý Komisia zatiaľ dosiahla pri vykonávaní svojho akčného plánu z roku 2017, najmä prostredníctvom iniciatívy Riešenia pre pohraničné oblasti tzv. b-solutions, ktorá umožnila poskytnúť právnu a administratívnu podporu orgánom pohraničných regiónov a v 90 prípadoch odstrániť prekážky v cezhraničných interakciách, a prostredníctvom podpory zlepšenia prístupu k zamestnaniu, presadzovania viacjazyčnosti v pohraničných oblastiach a združovania zdravotníckych zariadení; |
| --- | --- |

10.

víta pokrok, ktorý Komisia zatiaľ dosiahla pri vykonávaní svojho akčného plánu z roku 2017, najmä prostredníctvom iniciatívy Riešenia pre pohraničné oblasti tzv. b-solutions, ktorá umožnila poskytnúť právnu a administratívnu podporu orgánom pohraničných regiónov a v 90 prípadoch odstrániť prekážky v cezhraničných interakciách, a prostredníctvom podpory zlepšenia prístupu k zamestnaniu, presadzovania viacjazyčnosti v pohraničných oblastiach a združovania zdravotníckych zariadení;

| 11. | vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby zvyšovali informovanosť cezhraničných regiónov o možnosti získať podporu od Európskej komisie v rámci iniciatívy Riešenia pre pohraničné oblasti (b-solutions); zdôrazňuje, že výmena poznatkov o úspešných riešeniach pre pohraničné oblasti by mohla prispieť k vyriešeniu nových administratívnych a právnych prekážok a k predchádzaniu vzniku týchto prekážok; |
| --- | --- |

11.

vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby zvyšovali informovanosť cezhraničných regiónov o možnosti získať podporu od Európskej komisie v rámci iniciatívy Riešenia pre pohraničné oblasti (b-solutions); zdôrazňuje, že výmena poznatkov o úspešných riešeniach pre pohraničné oblasti by mohla prispieť k vyriešeniu nových administratívnych a právnych prekážok a k predchádzaniu vzniku týchto prekážok;

| 12. | zdôrazňuje však, že samotné riešenia pre pohraničné oblasti nemôžu predstavovať primeranú a účinnú reakciu na právne a administratívne prekážky, ktoré majú vplyv na pohraničné regióny; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje však, že samotné riešenia pre pohraničné oblasti nemôžu predstavovať primeranú a účinnú reakciu na právne a administratívne prekážky, ktoré majú vplyv na pohraničné regióny;

| 13. | uznáva dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú makroregióny, euroregióny, neziskové organizácie a združenia pri presadzovaní kolektívnych záujmov a v oblasti cezhraničnej spolupráce; vyzýva Komisiu, aby iniciovala hĺbkové posúdenie makroregionálnych stratégií s cieľom zhodnotiť ich súlad s obnovenými environmentálnymi a digitálnymi prioritami EÚ; |
| --- | --- |

13.

uznáva dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú makroregióny, euroregióny, neziskové organizácie a združenia pri presadzovaní kolektívnych záujmov a v oblasti cezhraničnej spolupráce; vyzýva Komisiu, aby iniciovala hĺbkové posúdenie makroregionálnych stratégií s cieľom zhodnotiť ich súlad s obnovenými environmentálnymi a digitálnymi prioritami EÚ;

| 14. | pripomína, že napriek vynaloženému úsiliu stále existujú mnohé administratívne, právne a jazykové prekážky, ktoré bránia udržateľnému rastu, sociálno-ekonomickému rozvoju a súdržnosti v pohraničných regiónoch a medzi nimi; |
| --- | --- |

14.

pripomína, že napriek vynaloženému úsiliu stále existujú mnohé administratívne, právne a jazykové prekážky, ktoré bránia udržateľnému rastu, sociálno-ekonomickému rozvoju a súdržnosti v pohraničných regiónoch a medzi nimi;

| 15. | konštatuje, že väčšina prekážok brániacich cezhraničnej spolupráci má právnu povahu a vyplýva z rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov alebo všeobecných právnych predpisov EÚ; pripomína preto, že v roku 2018 Komisia vydala návrh nariadenia o európskom mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (ECBM) (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

konštatuje, že väčšina prekážok brániacich cezhraničnej spolupráci má právnu povahu a vyplýva z rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov alebo všeobecných právnych predpisov EÚ; pripomína preto, že v roku 2018 Komisia vydala návrh nariadenia o európskom mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte (ECBM) (COM(2018)0373);

| 16. | poukazuje na to, že prístup k verejným službám má kľúčový význam pre 150-miliónové obyvateľstvo vnútorných cezhraničných oblastí a že tento prístup často brzdia mnohé právne a administratívne prekážky; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby maximalizovali svoje úsilie o odstránenie týchto prekážok, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke služby, dopravu, vzdelávanie, pracovnú mobilitu a životné prostredie; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že prístup k verejným službám má kľúčový význam pre 150-miliónové obyvateľstvo vnútorných cezhraničných oblastí a že tento prístup často brzdia mnohé právne a administratívne prekážky; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby maximalizovali svoje úsilie o odstránenie týchto prekážok, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke služby, dopravu, vzdelávanie, pracovnú mobilitu a životné prostredie;

| 17. | zdôrazňuje, že vďaka mechanizmu ECBM, ktorý navrhla Komisia, by sa prispelo k odstráneniu viac ako 50 % týchto prekážok, najmä pokiaľ ide o tie, ktoré vyplývajú z nedostatku cezhraničnej verejnej dopravy a obmedzeného prístupu k službám v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, kultúry a voľného času; v tejto súvislosti vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že Rada zablokovala legislatívny postup týkajúci sa ECBM; pripomína, že cieľom tohto mechanizmu je uľahčiť spoluprácu medzi cezhraničnými regiónmi na spoločných projektoch v mnohých oblastiach (infraštruktúra, zdravotná starostlivosť, práca atď.) tým, že sa jednému z nich umožní uplatňovať právne ustanovenia susedného členského štátu, ak uplatňovanie jeho vlastných právnych predpisov predstavuje právne prekážky; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že vďaka mechanizmu ECBM, ktorý navrhla Komisia, by sa prispelo k odstráneniu viac ako 50 % týchto prekážok, najmä pokiaľ ide o tie, ktoré vyplývajú z nedostatku cezhraničnej verejnej dopravy a obmedzeného prístupu k službám v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, kultúry a voľného času; v tejto súvislosti vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že Rada zablokovala legislatívny postup týkajúci sa ECBM; pripomína, že cieľom tohto mechanizmu je uľahčiť spoluprácu medzi cezhraničnými regiónmi na spoločných projektoch v mnohých oblastiach (infraštruktúra, zdravotná starostlivosť, práca atď.) tým, že sa jednému z nich umožní uplatňovať právne ustanovenia susedného členského štátu, ak uplatňovanie jeho vlastných právnych predpisov predstavuje právne prekážky;

| 18. | pripomína, že návrh na mechanizmus ECBM podporila veľká väčšina v Európskom parlamente vo februári 2019 a počas rozpravy v pléne po otázke na ústne zodpovedanie Rade v októbri 2021; pripomína, že pozícia Európskeho parlamentu v prvom čítaní k tomuto nariadeniu obsahovala osobitné formulácie, ktoré by zabezpečili jeho dobrovoľné uplatňovanie, a tým zmiernili obavy členských štátov; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že návrh na mechanizmus ECBM podporila veľká väčšina v Európskom parlamente vo februári 2019 a počas rozpravy v pléne po otázke na ústne zodpovedanie Rade v októbri 2021; pripomína, že pozícia Európskeho parlamentu v prvom čítaní k tomuto nariadeniu obsahovala osobitné formulácie, ktoré by zabezpečili jeho dobrovoľné uplatňovanie, a tým zmiernili obavy členských štátov;

| 19. | vyzýva Komisiu, aby zmenila súčasný návrh s prihliadnutím na závery právnych servisov Rady a Európskeho parlamentu s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi príslušnými pozíciami spoluzákonodarcov; taktiež vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že tento návrh zohľadní posilnenie cezhraničných regiónov, pričom sa bude predchádzať predvídateľným škodám v regiónoch, ktoré budú najviac postihnuté dôsledkami ruskej agresie voči Ukrajine; vyzýva Komisiu, aby obnovila rokovania s členskými štátmi s cieľom urýchlene prijať systém na odstránenie právnych alebo administratívnych prekážok na hraniciach v snahe uľahčiť život ľuďom žijúcim v cezhraničných regiónoch; |
| --- | --- |

19.

vyzýva Komisiu, aby zmenila súčasný návrh s prihliadnutím na závery právnych servisov Rady a Európskeho parlamentu s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi príslušnými pozíciami spoluzákonodarcov; taktiež vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že tento návrh zohľadní posilnenie cezhraničných regiónov, pričom sa bude predchádzať predvídateľným škodám v regiónoch, ktoré budú najviac postihnuté dôsledkami ruskej agresie voči Ukrajine; vyzýva Komisiu, aby obnovila rokovania s členskými štátmi s cieľom urýchlene prijať systém na odstránenie právnych alebo administratívnych prekážok na hraniciach v snahe uľahčiť život ľuďom žijúcim v cezhraničných regiónoch;

| 20. | víta prijatie pilotného projektu integrovanej iniciatívy pre cezhraničnú reakciu na krízu (CB-CRII), ktorého cieľom je posilniť odolnosť pohraničných regiónov voči budúcim krízam; naliehavo vyzýva Generálne riaditeľstvo Komisie pre regionálnu a mestskú politiku, aby projekt realizovalo (20); |
| --- | --- |

20.

víta prijatie pilotného projektu integrovanej iniciatívy pre cezhraničnú reakciu na krízu (CB-CRII), ktorého cieľom je posilniť odolnosť pohraničných regiónov voči budúcim krízam; naliehavo vyzýva Generálne riaditeľstvo Komisie pre regionálnu a mestskú politiku, aby projekt realizovalo (20

| 21. | zdôrazňuje, že súbežne so škodami spôsobenými pandémiou ochorenia COVID-19, najmä uzavretím hraníc, ktoré spôsobila, sú pohraničné regióny konfrontované aj s dôsledkami brexitu, ktoré vytvárajú nové prekážky voľného obchodu a vážne narúšajú cezhraničný obchod medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, čím zhoršujú situáciu spoločností a podnikov v pohraničných regiónoch; v tejto súvislosti víta uzavretie dohody o pobrexitovej adaptačnej rezerve, ktorá umožní poskytnúť finančnú a právnu podporu členským štátom a regiónom, ktoré zasiahol brexit; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že súbežne so škodami spôsobenými pandémiou ochorenia COVID-19, najmä uzavretím hraníc, ktoré spôsobila, sú pohraničné regióny konfrontované aj s dôsledkami brexitu, ktoré vytvárajú nové prekážky voľného obchodu a vážne narúšajú cezhraničný obchod medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, čím zhoršujú situáciu spoločností a podnikov v pohraničných regiónoch; v tejto súvislosti víta uzavretie dohody o pobrexitovej adaptačnej rezerve, ktorá umožní poskytnúť finančnú a právnu podporu členským štátom a regiónom, ktoré zasiahol brexit;

Viac kvalitnejších cezhraničných verejných služieb

Viac kvalitnejších cezhraničných verejných služieb

| 22. | so záujmom konštatuje, že verejná konzultácia Komisie o odstránení pohraničných prekážok z roku 2020 odhalila, že hlavnými problémami obyvateľov pohraničných regiónov sú okrem iného nedostatok spoľahlivých cezhraničných služieb verejnej dopravy, nedostatok digitálnych služieb a ich obmedzená cezhraničná interoperabilita, prekážky priamo spôsobené jazykovými rozdielmi, prekážky súvisiace s legislatívnymi procesmi a hospodárske rozdiely; |
| --- | --- |

22.

so záujmom konštatuje, že verejná konzultácia Komisie o odstránení pohraničných prekážok z roku 2020 odhalila, že hlavnými problémami obyvateľov pohraničných regiónov sú okrem iného nedostatok spoľahlivých cezhraničných služieb verejnej dopravy, nedostatok digitálnych služieb a ich obmedzená cezhraničná interoperabilita, prekážky priamo spôsobené jazykovými rozdielmi, prekážky súvisiace s legislatívnymi procesmi a hospodárske rozdiely;

| 23. | konštatuje, že atraktívnosť cezhraničných oblastí pre život a investície vo veľkej miere závisí od kvality života, dostupnosti verejných a komerčných služieb pre občanov a podniky, ako aj kvality dopravy, čo sú podmienky, ktoré možno splniť a zachovať len prostredníctvom úzkej spolupráce vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj podnikov na oboch stranách hranice; |
| --- | --- |

23.

konštatuje, že atraktívnosť cezhraničných oblastí pre život a investície vo veľkej miere závisí od kvality života, dostupnosti verejných a komerčných služieb pre občanov a podniky, ako aj kvality dopravy, čo sú podmienky, ktoré možno splniť a zachovať len prostredníctvom úzkej spolupráce vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj podnikov na oboch stranách hranice;

| 24. | zdôrazňuje, že investície do kvalitných verejných služieb zohrávajú kľúčovú úlohu pri budovaní sociálnej odolnosti a zvládaní hospodárskych, zdravotných a sociálnych kríz; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že investície do kvalitných verejných služieb zohrávajú kľúčovú úlohu pri budovaní sociálnej odolnosti a zvládaní hospodárskych, zdravotných a sociálnych kríz;

| 25. | pripomína, že zavedenie lepších cezhraničných verejných služieb by umožnilo zlepšiť nielen kvalitu života občanov žijúcich v pohraničných regiónoch, ale aj zvýšiť nákladovú efektívnosť týchto služieb; |
| --- | --- |

25.

pripomína, že zavedenie lepších cezhraničných verejných služieb by umožnilo zlepšiť nielen kvalitu života občanov žijúcich v pohraničných regiónoch, ale aj zvýšiť nákladovú efektívnosť týchto služieb;

| 26. | zdôrazňuje, že koordinácia dopravných služieb v cezhraničných regiónoch naďalej zostáva nedostatočná, čiastočne z dôvodu chýbajúcich spojení alebo spojení, ktoré už nie sú v prevádzke, čo narúša mobilitu a bráni možnostiam cezhraničného rozvoja; zdôrazňuje tiež, že rozvoj udržateľných cezhraničných dopravných infraštruktúr brzdí aj zložitosť právnych a administratívnych pravidiel a predpisov; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že koordinácia dopravných služieb v cezhraničných regiónoch naďalej zostáva nedostatočná, čiastočne z dôvodu chýbajúcich spojení alebo spojení, ktoré už nie sú v prevádzke, čo narúša mobilitu a bráni možnostiam cezhraničného rozvoja; zdôrazňuje tiež, že rozvoj udržateľných cezhraničných dopravných infraštruktúr brzdí aj zložitosť právnych a administratívnych pravidiel a predpisov;

| 27. | zdôrazňuje, že kým vytvorenie dodatočnej cezhraničnej dopravnej infraštruktúry je nákladné a problematické z hľadiska životného prostredia, nie je vždy najlepším riešením, a preto zdôrazňuje potenciál nelegislatívnych opatrení na posilnenie cezhraničných dopravných spojení, ako je lepšia koordinácia cestovných poriadkov verejnej dopravy, inkluzívne plánovanie a využívanie individualizovaných inovácií cezhraničných miestnych a regionálnych orgánov s dostatočnou autonómiou v záujme napĺňania spoločných cieľov; zdôrazňuje, že rozvoj novej infraštruktúry verejnej dopravy by mal byť v súlade s požiadavkami na udržateľnosť a nákladovú efektívnosť; požaduje preto včasné pridelenie prostriedkov z Fondu na spravodlivú transformáciu s cieľom zabezpečiť aktívnu úlohu pohraničných regiónov pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že kým vytvorenie dodatočnej cezhraničnej dopravnej infraštruktúry je nákladné a problematické z hľadiska životného prostredia, nie je vždy najlepším riešením, a preto zdôrazňuje potenciál nelegislatívnych opatrení na posilnenie cezhraničných dopravných spojení, ako je lepšia koordinácia cestovných poriadkov verejnej dopravy, inkluzívne plánovanie a využívanie individualizovaných inovácií cezhraničných miestnych a regionálnych orgánov s dostatočnou autonómiou v záujme napĺňania spoločných cieľov; zdôrazňuje, že rozvoj novej infraštruktúry verejnej dopravy by mal byť v súlade s požiadavkami na udržateľnosť a nákladovú efektívnosť; požaduje preto včasné pridelenie prostriedkov z Fondu na spravodlivú transformáciu s cieľom zabezpečiť aktívnu úlohu pohraničných regiónov pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody;

| 28. | vyzdvihuje úlohu politiky súdržnosti pri riešení hlavných výziev, ktorým čelí sektor dopravy Únie, vrátane rozvoja dobre fungujúceho jednotného európskeho dopravného priestoru, prepojenia Európy prostredníctvom moderných, multimodálnych a bezpečných sietí dopravnej infraštruktúry a prechodu na nízkoemisnú mobilitu, okrem iného prostredníctvom podpory dokončenia chýbajúcich malých cezhraničných železničných spojení, čím sa prispeje k európskej integrácii pohraničných regiónov; |
| --- | --- |

28.

vyzdvihuje úlohu politiky súdržnosti pri riešení hlavných výziev, ktorým čelí sektor dopravy Únie, vrátane rozvoja dobre fungujúceho jednotného európskeho dopravného priestoru, prepojenia Európy prostredníctvom moderných, multimodálnych a bezpečných sietí dopravnej infraštruktúry a prechodu na nízkoemisnú mobilitu, okrem iného prostredníctvom podpory dokončenia chýbajúcich malých cezhraničných železničných spojení, čím sa prispeje k európskej integrácii pohraničných regiónov;

| 29. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli silnejší a jasnejší právny rámec s cieľom zlepšiť kvalitu a efektívnosť verejných služieb; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zmapovanie chýbajúcich spojení v odvetví železničnej dopravy, ktoré vypracovala Komisia, je kľúčovým nástrojom na dosiahnutie pokroku v tomto smere; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty, aby zaviedli silnejší a jasnejší právny rámec s cieľom zlepšiť kvalitu a efektívnosť verejných služieb; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zmapovanie chýbajúcich spojení v odvetví železničnej dopravy, ktoré vypracovala Komisia, je kľúčovým nástrojom na dosiahnutie pokroku v tomto smere;

| 30. | zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť účinný politický odkaz Európskeho roka železníc, najmä v cezhraničných regiónoch; pripomína, že európsky a cezhraničný rozmer železníc zbližuje občanov, umožňuje im objavovať EÚ v celej jej rozmanitosti a podporuje sociálno-ekonomickú a územnú súdržnosť, najmä zlepšením prepojenia v rámci jej geografickej periférie a s ňou, a to aj prostredníctvom cezhraničných regionálnych prepojení; víta vytvorenie partnerstiev na rozvoj spoločných služieb vrátane integrácie cestovných poriadkov a cestovných lístkov v niektorých cezhraničných regiónoch; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala takéto iniciatívy, a žiada Komisiu, aby stimulovala prepravu bicyklov v cezhraničných vlakoch; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť účinný politický odkaz Európskeho roka železníc, najmä v cezhraničných regiónoch; pripomína, že európsky a cezhraničný rozmer železníc zbližuje občanov, umožňuje im objavovať EÚ v celej jej rozmanitosti a podporuje sociálno-ekonomickú a územnú súdržnosť, najmä zlepšením prepojenia v rámci jej geografickej periférie a s ňou, a to aj prostredníctvom cezhraničných regionálnych prepojení; víta vytvorenie partnerstiev na rozvoj spoločných služieb vrátane integrácie cestovných poriadkov a cestovných lístkov v niektorých cezhraničných regiónoch; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala takéto iniciatívy, a žiada Komisiu, aby stimulovala prepravu bicyklov v cezhraničných vlakoch;

| 31. | vyzýva na zvýšenú digitalizáciu verejných služieb a posilnenie politík interoperability s cieľom zabezpečiť, aby digitálne verejné služby boli interoperabilné a štandardne cezhraničné; poukazuje na dôležitosť podpory digitálnej inovácie verejných služieb a spoločností v cezhraničných regiónoch a v tejto súvislosti víta európske centrá digitálnych inovácií (EDIH); |
| --- | --- |

31.

vyzýva na zvýšenú digitalizáciu verejných služieb a posilnenie politík interoperability s cieľom zabezpečiť, aby digitálne verejné služby boli interoperabilné a štandardne cezhraničné; poukazuje na dôležitosť podpory digitálnej inovácie verejných služieb a spoločností v cezhraničných regiónoch a v tejto súvislosti víta európske centrá digitálnych inovácií (EDIH);

Dynamické cezhraničné trhy práce

Dynamické cezhraničné trhy práce

| 32. | víta početné významné opatrenia prijaté na riešenie sociálno-ekonomických asymetrií v pohraničných regiónoch; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatkom konkrétnych hodnotení a porovnávacích štatistík, ktoré by umožnili získať prehľad o sociálno-ekonomickej situácii cezhraničných MSP, čo je ešte poľutovaniahodnejšie vzhľadom na to, že MSP predstavujú 67 % celkovej zamestnanosti a takmer 60 % pridanej hodnoty EÚ; |
| --- | --- |

32.

víta početné významné opatrenia prijaté na riešenie sociálno-ekonomických asymetrií v pohraničných regiónoch; vyjadruje však poľutovanie nad nedostatkom konkrétnych hodnotení a porovnávacích štatistík, ktoré by umožnili získať prehľad o sociálno-ekonomickej situácii cezhraničných MSP, čo je ešte poľutovaniahodnejšie vzhľadom na to, že MSP predstavujú 67 % celkovej zamestnanosti a takmer 60 % pridanej hodnoty EÚ;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby vykonala hĺbkovú analýzu sociálno-ekonomickej situácie cezhraničných MSP a zhromaždila osobitné hodnotenia a komparatívne štatistiky; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby vykonala hĺbkovú analýzu sociálno-ekonomickej situácie cezhraničných MSP a zhromaždila osobitné hodnotenia a komparatívne štatistiky;

| 34. | poukazuje na to, že v ôsmej správe o súdržnosti (21) Komisia uvádza, že podľa ukazovateľov Interreg bolo do konca roka 2020 splnených len 68 % cieľov cezhraničnej mobility pracovnej sily na rok 2023, zatiaľ čo v iných oblastiach sa ciele dosiahli až na 495 %; nabáda členské štáty, aby pokračovali v tejto ceste s cieľom dosiahnuť ciele na rok 2023; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že v ôsmej správe o súdržnosti (21

| 35. | uznáva, že pre členské štáty je dôležité zaručiť daňové príjmy, systémy sociálneho zabezpečenia, ako aj celý rad vnútroštátnych daní; podporuje a zaväzuje sa pozorne monitorovať vykonávanie daňového balíka Komisie z 15. júla 2020, ktorého účelom je zaručiť spravodlivé, účinné, udržateľné a digitálne priaznivé zdaňovanie; |
| --- | --- |

35.

uznáva, že pre členské štáty je dôležité zaručiť daňové príjmy, systémy sociálneho zabezpečenia, ako aj celý rad vnútroštátnych daní; podporuje a zaväzuje sa pozorne monitorovať vykonávanie daňového balíka Komisie z 15. júla 2020, ktorého účelom je zaručiť spravodlivé, účinné, udržateľné a digitálne priaznivé zdaňovanie;

| 36. | zdôrazňuje však, že v prípade chýbajúcej primeranej ponuky pracovných miest alebo iných hospodárskych príležitostí a vzhľadom na nízku úroveň miezd má dobre vzdelaná pracovná sila tendenciu migrovať do regiónov, kde sú takéto príležitosti v primeranej ponuke, čím sa situácia vo vzdialených pohraničných oblastiach stáva ešte náročnejšou; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje však, že v prípade chýbajúcej primeranej ponuky pracovných miest alebo iných hospodárskych príležitostí a vzhľadom na nízku úroveň miezd má dobre vzdelaná pracovná sila tendenciu migrovať do regiónov, kde sú takéto príležitosti v primeranej ponuke, čím sa situácia vo vzdialených pohraničných oblastiach stáva ešte náročnejšou;

| 37. | je presvedčený, že politika súdržnosti by mala byť viac zameraná na investície do ľudí, keďže hospodárstva pohraničných regiónov je možné posilniť účinnou kombináciou investícií do inovácií, ľudského kapitálu, dobrej správy vecí verejných a inštitucionálnej kapacity; |
| --- | --- |

37.

je presvedčený, že politika súdržnosti by mala byť viac zameraná na investície do ľudí, keďže hospodárstva pohraničných regiónov je možné posilniť účinnou kombináciou investícií do inovácií, ľudského kapitálu, dobrej správy vecí verejných a inštitucionálnej kapacity;

| 38. | je presvedčený, že pohraničným regiónom čeliacim osobitným výzvam by sa mala poskytovať individualizovaná podpora (napr. väčšie synergie medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom, Európskym sociálnym fondom plus a Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii) na rozvoj a vykonávanie dlhodobých stratégií založených na hospodárskej diverzifikácii a politikách v oblasti rekvalifikácie a preškolenia prepustených pracovníkov; |
| --- | --- |

38.

je presvedčený, že pohraničným regiónom čeliacim osobitným výzvam by sa mala poskytovať individualizovaná podpora (napr. väčšie synergie medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja, Kohéznym fondom, Európskym sociálnym fondom plus a Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii) na rozvoj a vykonávanie dlhodobých stratégií založených na hospodárskej diverzifikácii a politikách v oblasti rekvalifikácie a preškolenia prepustených pracovníkov;

| 39. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa v plnej miere zapojili do úsilia Komisie o vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý v súčinnosti s Európskym programom v oblasti zručností a európskym výskumným priestorom zabezpečí prístup k cielenému vzdelávaniu a odbornej príprave na oboch stranách hraníc tým, že bude poskytovať spoločné vzdelávacie služby a zabezpečí vzájomné uznávanie diplomov, zručností a kvalifikácií a podporí vzdelávanie; |
| --- | --- |

39.

naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa v plnej miere zapojili do úsilia Komisie o vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý v súčinnosti s Európskym programom v oblasti zručností a európskym výskumným priestorom zabezpečí prístup k cielenému vzdelávaniu a odbornej príprave na oboch stranách hraníc tým, že bude poskytovať spoločné vzdelávacie služby a zabezpečí vzájomné uznávanie diplomov, zručností a kvalifikácií a podporí vzdelávanie;

| 40. | nabáda k pokroku v programoch spolupráce medzi pohraničnými regiónmi EÚ na vonkajších hraniciach Únie a pohraničnými regiónmi susedných krajín; uznáva výzvy tejto spolupráce vzhľadom na regulačné rozdiely medzi týmito regiónmi; považuje túto spoluprácu za dôležitý nástroj pre napredovanie v oblasti politiky rozširovania EÚ; zdôrazňuje, že podpora cezhraničnej spolupráce medzi susednými regiónmi môže zásadne prispieť k riešeniu hlavných výziev, ktoré ovplyvňujú Úniu (napr. zabezpečenie udržateľnej budúcnosti pre Stredozemné more, Baltské more a iné morské oblasti; zabezpečenie udržateľnej budúcnosti Álp, Pyrenejí, Karpát a iných pohorí; a zabezpečenie udržateľnej budúcnosti pre veľké povodia, ako sú Rýn, Dunaj a Mása (Meuse); |
| --- | --- |

40.

nabáda k pokroku v programoch spolupráce medzi pohraničnými regiónmi EÚ na vonkajších hraniciach Únie a pohraničnými regiónmi susedných krajín; uznáva výzvy tejto spolupráce vzhľadom na regulačné rozdiely medzi týmito regiónmi; považuje túto spoluprácu za dôležitý nástroj pre napredovanie v oblasti politiky rozširovania EÚ; zdôrazňuje, že podpora cezhraničnej spolupráce medzi susednými regiónmi môže zásadne prispieť k riešeniu hlavných výziev, ktoré ovplyvňujú Úniu (napr. zabezpečenie udržateľnej budúcnosti pre Stredozemné more, Baltské more a iné morské oblasti; zabezpečenie udržateľnej budúcnosti Álp, Pyrenejí, Karpát a iných pohorí; a zabezpečenie udržateľnej budúcnosti pre veľké povodia, ako sú Rýn, Dunaj a Mása (Meuse);

| 41. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby čo najskôr zabezpečili riadne vykonávanie a presadzovanie príslušných právnych predpisov EÚ, pokiaľ ide o práva cezhraničných a pohraničných pracovníkov, zlepšili ich zamestnanosť, pracovné podmienky, ako aj bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, zaoberali sa potrebou revízie existujúceho legislatívneho rámca vrátane nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (22) s cieľom posilniť prenosnosť práv a zabezpečiť primeranú koordináciu sociálneho zabezpečenia, preskúmať úlohu agentúr dočasného zamestnávania, náborových agentúr, iných sprostredkovateľov a subdodávateľov s cieľom identifikovať medzery v ochrane s ohľadom na zásadu rovnakého zaobchádzania; naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby uznali realitu a ťažkosti spojené s rozšírením telepráce, zaručili, aby sa na osoby, ktoré vykonávajú teleprácu z krajiny svojho pobytu, uplatňovali práva v oblasti sociálneho zabezpečenia, pracovné práva a daňové režimy a aby mali istotu v tom, ktorý orgán je príslušný za ich uplatňovanie; |
| --- | --- |

41.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby čo najskôr zabezpečili riadne vykonávanie a presadzovanie príslušných právnych predpisov EÚ, pokiaľ ide o práva cezhraničných a pohraničných pracovníkov, zlepšili ich zamestnanosť, pracovné podmienky, ako aj bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, zaoberali sa potrebou revízie existujúceho legislatívneho rámca vrátane nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (22

| 42. | uznáva, že v pohraničných regiónoch je potrebné rýchlejšie a komplexnejšie uznávanie diplomov a iných kvalifikácií získaných po odbornej príprave, zlepšenie zdravotnej starostlivosti, rozšírenie miestnej a diaľkovej dopravy a lepší prístup k informáciám o voľných pracovných miestach; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť finančné prostriedky na uľahčenie lepšej koordinácie medzi susednými vnútroštátnymi právnymi a správnymi systémami, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o právnych predpisoch uplatniteľných na pracovníkov a o zber údajov o cezhraničných pracovníkoch, s cieľom odstrániť medzery v prepojení vnútroštátnych postupov, získať lepší prístup k dostupným informáciám a vytvoriť predvídateľný a dostupný vnútorný trh práce; zdôrazňuje, že tieto problémy predstavujú ešte väčšiu hrozbu pre cezhraničných pracovníkov dochádzajúcich do krajín mimo EÚ a z nich; |
| --- | --- |

42.

uznáva, že v pohraničných regiónoch je potrebné rýchlejšie a komplexnejšie uznávanie diplomov a iných kvalifikácií získaných po odbornej príprave, zlepšenie zdravotnej starostlivosti, rozšírenie miestnej a diaľkovej dopravy a lepší prístup k informáciám o voľných pracovných miestach; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť finančné prostriedky na uľahčenie lepšej koordinácie medzi susednými vnútroštátnymi právnymi a správnymi systémami, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o právnych predpisoch uplatniteľných na pracovníkov a o zber údajov o cezhraničných pracovníkoch, s cieľom odstrániť medzery v prepojení vnútroštátnych postupov, získať lepší prístup k dostupným informáciám a vytvoriť predvídateľný a dostupný vnútorný trh práce; zdôrazňuje, že tieto problémy predstavujú ešte väčšiu hrozbu pre cezhraničných pracovníkov dochádzajúcich do krajín mimo EÚ a z nich;

| 43. | domnieva sa, že digitalizácia je bezprecedentnou príležitosťou na uľahčenie pracovnej mobility pri súčasnom urýchlení a uľahčení kontroly súladu s uplatniteľnými ustanoveniami EÚ; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s Európskym orgánom práce bezodkladne predložila legislatívny návrh na európsky preukaz sociálneho zabezpečenia pre všetkých mobilných pracovníkov a štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú pravidlá EÚ o mobilite v rámci EÚ, čím by sa príslušným vnútroštátnym orgánom a sociálnym partnerom poskytol nástroj na zabezpečenie účinnej identifikácie, vysledovateľnosti, agregácie a prenosnosti práv v oblasti sociálneho zabezpečenia a na zlepšenie presadzovania pravidiel EÚ v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia na trhu práce spravodlivým a účinným spôsobom s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v EÚ; |
| --- | --- |

43.

domnieva sa, že digitalizácia je bezprecedentnou príležitosťou na uľahčenie pracovnej mobility pri súčasnom urýchlení a uľahčení kontroly súladu s uplatniteľnými ustanoveniami EÚ; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s Európskym orgánom práce bezodkladne predložila legislatívny návrh na európsky preukaz sociálneho zabezpečenia pre všetkých mobilných pracovníkov a štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú pravidlá EÚ o mobilite v rámci EÚ, čím by sa príslušným vnútroštátnym orgánom a sociálnym partnerom poskytol nástroj na zabezpečenie účinnej identifikácie, vysledovateľnosti, agregácie a prenosnosti práv v oblasti sociálneho zabezpečenia a na zlepšenie presadzovania pravidiel EÚ v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia na trhu práce spravodlivým a účinným spôsobom s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky v EÚ;

| 44. | pripomína, že v súčasnosti neexistuje vzájomné uznávanie stavu zdravotného postihnutia medzi členskými štátmi EÚ, čo spôsobuje ťažkosti osobám so zdravotným postihnutím, keďže ich národný preukaz zdravotného postihnutia nemusí byť uznaný v iných členských štátoch; domnieva sa, že tento problém obmedzuje najmä cezhraničných pracovníkov a študentov so zdravotným postihnutím tým, že oslabuje ich právo na náležité služby; vyzdvihuje dôležitosť preukazu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím, ktorý umožní vzájomné uznávanie stavu zdravotného postihnutia vo všetkých členských štátoch, ktoré sa v súčasnosti zúčastňujú na projekte; víta skutočnosť, že Komisia navrhne zavedenie európskeho preukazu zdravotného postihnutia do konca roka 2023 s cieľom uznať ho vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že v súčasnosti neexistuje vzájomné uznávanie stavu zdravotného postihnutia medzi členskými štátmi EÚ, čo spôsobuje ťažkosti osobám so zdravotným postihnutím, keďže ich národný preukaz zdravotného postihnutia nemusí byť uznaný v iných členských štátoch; domnieva sa, že tento problém obmedzuje najmä cezhraničných pracovníkov a študentov so zdravotným postihnutím tým, že oslabuje ich právo na náležité služby; vyzdvihuje dôležitosť preukazu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím, ktorý umožní vzájomné uznávanie stavu zdravotného postihnutia vo všetkých členských štátoch, ktoré sa v súčasnosti zúčastňujú na projekte; víta skutočnosť, že Komisia navrhne zavedenie európskeho preukazu zdravotného postihnutia do konca roka 2023 s cieľom uznať ho vo všetkých členských štátoch;

Pohraničné regióny pre Európsku zelenú dohodu

Pohraničné regióny pre Európsku zelenú dohodu

| 45. | poukazuje na to, že už existuje dôležitý právny rámec Únie, a to najmä smernica o vtáctve a smernica o biotopoch a rámcová smernica Európskej únie o vode (23), ako aj stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, ktorý musia členské štáty v cezhraničných regiónoch v plnej miere, systematicky a spoločne vykonávať; poukazuje na to, že príroda, klíma, prírodné katastrofy a choroby sa nezastavujú na štátnych hraniciach, a vyzýva na koordinovanú a súdržnú ochranu lokalít sústavy Natura 2000 s cieľom zabezpečiť prijatie integrovanejších vykonávacích opatrení; naliehavo vyzýva národné vlády, aby vykonali kroky smerom k ďalšej harmonizácii a koordinácii pri vykonávaní týchto a iných smerníc; zdôrazňuje, že riadenie a plánovanie rizika katastrof je oblasťou, v ktorej má cezhraničná spolupráca zásadný význam; vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala tú časť vnútroštátnych alebo regionálnych stratégií týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy, ktorá sa vzťahuje na pohraničné oblasti, a navrhla osobitné opatrenia na podporu vhodných reakcií; |
| --- | --- |

45.

poukazuje na to, že už existuje dôležitý právny rámec Únie, a to najmä smernica o vtáctve a smernica o biotopoch a rámcová smernica Európskej únie o vode (23

| 46. | poukazuje na to, že zmena klímy má závažný vplyv aj na pohraničné regióny, a to aj tým, že ich zaväzuje k vypracovaniu spoločných cezhraničných preventívnych opatrení prispôsobených na mieru v prípade prírodných katastrof; pripomína, že prírodné katastrofy, ku ktorým došlo v roku 2021, postihli niekoľko pohraničných regiónov v Belgicku, Francúzsku, Luxembursku, Holandsku a Nemecku; zdôrazňuje, že členské štáty sú v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany povinné pravidelne vykonávať posúdenia rizík a analýzy scenárov katastrof, ktoré zahŕňajú cezhraničnú spoluprácu, ako aj podávať správy o kľúčových rizikách s cezhraničným dosahom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili spoluprácu a výmenu informácií v oblasti riadenia rizika katastrof s cieľom zároveň zlepšiť systémy včasného varovania v pohraničných regiónoch; v tejto súvislosti víta projekty Interreg Rýn-Mása (Meuse) týkajúce sa verejnej bezpečnosti, zberu údajov, cezhraničného riadenia riek a administratívnej spolupráce v oblasti územného plánovania na zníženie povodňového rizika; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že zmena klímy má závažný vplyv aj na pohraničné regióny, a to aj tým, že ich zaväzuje k vypracovaniu spoločných cezhraničných preventívnych opatrení prispôsobených na mieru v prípade prírodných katastrof; pripomína, že prírodné katastrofy, ku ktorým došlo v roku 2021, postihli niekoľko pohraničných regiónov v Belgicku, Francúzsku, Luxembursku, Holandsku a Nemecku; zdôrazňuje, že členské štáty sú v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany povinné pravidelne vykonávať posúdenia rizík a analýzy scenárov katastrof, ktoré zahŕňajú cezhraničnú spoluprácu, ako aj podávať správy o kľúčových rizikách s cezhraničným dosahom; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili spoluprácu a výmenu informácií v oblasti riadenia rizika katastrof s cieľom zároveň zlepšiť systémy včasného varovania v pohraničných regiónoch; v tejto súvislosti víta projekty Interreg Rýn-Mása (Meuse) týkajúce sa verejnej bezpečnosti, zberu údajov, cezhraničného riadenia riek a administratívnej spolupráce v oblasti územného plánovania na zníženie povodňového rizika;

| 47. | domnieva sa, že vzájomná dôvera, politická vôľa a flexibilný prístup zainteresovaných strán na viacerých úrovniach vrátane občianskej spoločnosti sú nevyhnutné na prekonanie prekážok a na podporu udržateľného rastu a rozvoja v pohraničných regiónoch; požaduje preto lepšiu koordináciu, dialóg a ďalšiu výmenu najlepších postupov medzi týmito orgánmi; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prehĺbili túto spoluprácu; ďalej vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primeranú funkčnú a finančnú autonómiu príslušných miestnych a regionálnych orgánov; navyše zdôrazňuje, že všetky pohraničné regióny musia zohrávať rozhodujúcu úlohu pri riešení výziev v oblasti zmeny klímy v rámci koordinovanej činnosti so svojimi okolitými regiónmi; |
| --- | --- |

47.

domnieva sa, že vzájomná dôvera, politická vôľa a flexibilný prístup zainteresovaných strán na viacerých úrovniach vrátane občianskej spoločnosti sú nevyhnutné na prekonanie prekážok a na podporu udržateľného rastu a rozvoja v pohraničných regiónoch; požaduje preto lepšiu koordináciu, dialóg a ďalšiu výmenu najlepších postupov medzi týmito orgánmi; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prehĺbili túto spoluprácu; ďalej vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primeranú funkčnú a finančnú autonómiu príslušných miestnych a regionálnych orgánov; navyše zdôrazňuje, že všetky pohraničné regióny musia zohrávať rozhodujúcu úlohu pri riešení výziev v oblasti zmeny klímy v rámci koordinovanej činnosti so svojimi okolitými regiónmi;

| 48. | konštatuje, že pohraničné regióny majú príliš malý prospech zo zavádzania obehového hospodárstva, energie z obnoviteľných zdrojov a opatrení týkajúcich sa energetickej efektívnosti; vyzýva Komisiu, aby vychádzala z už dosiahnutého pokroku v oblasti regulácie a financovala vyšší podiel cezhraničných projektov týkajúcich sa výroby a spoločného využívania energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania; je presvedčený, že je potrebné čo najlepšie využiť existujúce možnosti spolupráce v rámci platného právneho rámca EÚ, a vyzýva členské štáty, aby zlepšili koordináciu v cezhraničných regiónoch s cieľom vykonávať stratégiu EÚ pre integráciu energetického systému; zdôrazňuje potenciál menej obývaných pohraničných oblastí pri rozvoji trvalo udržateľných a ekologických hospodárstiev, a tým pri vytváraní pridanej hodnoty pre miestny rozvoj prostredníctvom vzniku nových ekologických pracovných miest; |
| --- | --- |

48.

konštatuje, že pohraničné regióny majú príliš malý prospech zo zavádzania obehového hospodárstva, energie z obnoviteľných zdrojov a opatrení týkajúcich sa energetickej efektívnosti; vyzýva Komisiu, aby vychádzala z už dosiahnutého pokroku v oblasti regulácie a financovala vyšší podiel cezhraničných projektov týkajúcich sa výroby a spoločného využívania energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania; je presvedčený, že je potrebné čo najlepšie využiť existujúce možnosti spolupráce v rámci platného právneho rámca EÚ, a vyzýva členské štáty, aby zlepšili koordináciu v cezhraničných regiónoch s cieľom vykonávať stratégiu EÚ pre integráciu energetického systému; zdôrazňuje potenciál menej obývaných pohraničných oblastí pri rozvoji trvalo udržateľných a ekologických hospodárstiev, a tým pri vytváraní pridanej hodnoty pre miestny rozvoj prostredníctvom vzniku nových ekologických pracovných miest;

| 49. | zdôrazňuje, že spolupráca medzi susednými členskými štátmi bude ústredným prvkom pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody, a vyzýva členské štáty, aby čo najlepšie využili existujúce príležitosti na spoluprácu v rámci uplatniteľného právneho rámca EÚ; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že spolupráca medzi susednými členskými štátmi bude ústredným prvkom pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody, a vyzýva členské štáty, aby čo najlepšie využili existujúce príležitosti na spoluprácu v rámci uplatniteľného právneho rámca EÚ;

o

o o

| 50. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

50.

poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 207, 30.6.2017, s. 19.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 40.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 108.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 106, 26.3.2021, s. 12.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf. .

13

(14)  Ú. v. EÚ L 357, 8.10.2021, s. 1.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 440, 29.10.2021, s. 6.

15

(16)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., a kol., More and better cross-border public services: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Zvýšenie počtu a zlepšenie cezhraničných verejných služieb: prekážky a riešenia cezhraničnej spolupráce v EÚ), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236.

16

(17)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., a kol., Vibrant cross-border labour markets: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Dynamické cezhraničné pracovné trhy: prekážky a riešenia cezhraničnej spolupráce v EÚ), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950.

17

(18)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C. a kol., Border Regions for the European Green Deal: obstacles and solutions to cross-border cooperation in the EU (Prínos pohraničných regiónov k Európskej zelenej dohode: prekážky a riešenia cezhraničnej spolupráce v EÚ), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773.

18

(19)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre regionálnu a mestskú politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., a kol., B-solutions, solving border obstacles (Riešenia pre pohraničné oblasti: riešenie prekážok v pohraničných regiónoch), súhrn za roky 2020 – 2021, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110.

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Európska komisia, Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion (Súdržnosť v Európe do roku 2050 – ôsma správa o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti), 9. februára 2022.

21

Cohesion in Europe towards 2050 – Eighth report on economic, social and territorial cohesion

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).

22

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

23

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Vykonávanie aktualizovanej novej priemyselnej stratégie pre Európu: zosúladenie výdavkov s politikou

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o vykonávaní aktualizovanej novej priemyselnej stratégie pre Európu: zosúladenie výdavkov s politikou (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej články 9, 151, 152, článok 153 ods. 1 a 2, ako aj jej článok 173, ktorý sa týka priemyselnej politiky EÚ a okrem iného sa vzťahuje na konkurencieschopnosť priemyslu Únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej články 9, 151, 152, článok 153 ods. 1 a 2, ako aj jej článok 173, ktorý sa týka priemyselnej politiky EÚ a okrem iného sa vzťahuje na konkurencieschopnosť priemyslu Únie,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 5 ods. 3 a na jej protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 5 ods. 3 a na jej protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (COM(2020)0067),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (COM(2020)0103),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 s názvom Vodíková stratégia pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. mája 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. mája 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (COM(2021)0350),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júla 2021 s názvom „Fit for 55“: plnenie cieľa EÚ v oblasti klímy do roku 2030 na ceste ku klimatickej neutralite (COM(2021)0550),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. januára 2022 s názvom Priemyselné ekosystémy, strategická autonómia a dobré životné podmienky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. januára 2022 s názvom Priemyselné ekosystémy, strategická autonómia a dobré životné podmienky,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 2. decembra 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 2. decembra 2021 s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (1),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Výročná správa o jednotnom trhu za rok 2021 (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Výročná správa o jednotnom trhu za rok 2021 (SWD(2021)0351),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Strategické závislosti a kapacity (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Strategické závislosti a kapacity (SWD(2021)0352),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Smerom ku konkurencieschopnej a čistej európskej oceli (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. mája 2021 s názvom Smerom ku konkurencieschopnej a čistej európskej oceli (SWD(2021)0353),

| — | so zreteľom na správu skupiny Komisie na vysokej úrovni pre energeticky náročné priemyselné odvetvia z roku 2019 s názvom Hlavný plán pre konkurencieschopnú transformáciu energeticky náročných priemyselných odvetví EÚ – Podpora klimaticky neutrálneho obehového hospodárstva do roku 2050, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny Komisie na vysokej úrovni pre energeticky náročné priemyselné odvetvia z roku 2019 s názvom Hlavný plán pre konkurencieschopnú transformáciu energeticky náročných priemyselných odvetví EÚ – Podpora klimaticky neutrálneho obehového hospodárstva do roku 2050,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Medzinárodnej agentúry pre energiu z roku 2021 s názvom Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Nulové emisie do roku 2050 – plán pre celosvetový energetický sektor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Medzinárodnej agentúry pre energiu z roku 2021 s názvom Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Nulové emisie do roku 2050 – plán pre celosvetový energetický sektor),

| — | so zreteľom na závery Rady z 21. novembra 2018 o budúcej stratégii EÚ pre priemyselnú politiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 21. novembra 2018 o budúcej stratégii EÚ pre priemyselnú politiku,

| — | so zreteľom na závery Rady z 27. mája 2019 o stratégii pre priemyselnú politiku EÚ: vízia do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 27. mája 2019 o stratégii pre priemyselnú politiku EÚ: vízia do roku 2030,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. novembra 2020 o obnove, ktorá urýchľuje prechod na dynamickejší, odolnejší a konkurencieschopnejší európsky priemysel, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. novembra 2020 o obnove, ktorá urýchľuje prechod na dynamickejší, odolnejší a konkurencieschopnejší európsky priemysel,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 17. decembra 2020 o zabezpečení obehovosti a ekologickosti obnovy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 17. decembra 2020 o zabezpečení obehovosti a ekologickosti obnovy,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 o novej priemyselnej stratégii pre Európu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2020 o novej priemyselnej stratégii pre Európu (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2020 o novej stratégii pre európske MSP (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 k novému akčnému plánu v oblasti obehového hospodárstva (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 k novému akčnému plánu v oblasti obehového hospodárstva (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre vodík (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre vodík (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o európskej stratégii pre integráciu energetických systémov (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2021 o európskej stratégii pre kritické suroviny (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2021 o európskej stratégii pre kritické suroviny (9),

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Nová éra výskumu a inovácie (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Nová éra výskumu a inovácie (COM(2020)0628),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. novembra 2020 názvom Farmaceutická stratégia pre Európu (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. novembra 2020 názvom Farmaceutická stratégia pre Európu (COM(2020)0761),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. januára 2022 s názvom Prijatie Európskeho vyhlásenia o digitálnych právach a zásadách v digitálnom desaťročí (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. januára 2022 s názvom Prijatie Európskeho vyhlásenia o digitálnych právach a zásadách v digitálnom desaťročí (COM(2022)0027),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 8. apríla 2019 s názvom Technologické infraštruktúry (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 8. apríla 2019 s názvom Technologické infraštruktúry (SWD(2019)0158),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (10),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi – Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi – Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho,

| — | so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: Zmiernenie zmeny klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzivládneho panelu OSN o zmene klímy zo 4. apríla 2022 s názvom Zmena klímy 2022: Zmiernenie zmeny klímy,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0214/2022),

| A. | keďže je nevyhnutné umožniť priemyslu, aby realizoval dvojakú transformáciu, pri ktorej sa budú zároveň vytvárať vysokokvalitné pracovné miesta a zabezpečí sa jeho konkurencieschopnosť a schopnosť vyvíjať a vyrábať čisté výrobky; |
| --- | --- |

A.

keďže je nevyhnutné umožniť priemyslu, aby realizoval dvojakú transformáciu, pri ktorej sa budú zároveň vytvárať vysokokvalitné pracovné miesta a zabezpečí sa jeho konkurencieschopnosť a schopnosť vyvíjať a vyrábať čisté výrobky;

| B. | keďže cieľom priemyselnej stratégie musí byť aj posilnenie jednotného trhu a podpora prelomových technologických objavov, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti ekologických a digitálnych technológií; |
| --- | --- |

B.

keďže cieľom priemyselnej stratégie musí byť aj posilnenie jednotného trhu a podpora prelomových technologických objavov, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti ekologických a digitálnych technológií;

| C. | keďže priemyselné a výrobné procesy predstavujú základ trhu práce v EÚ a mali by podporovať vytváranie kvalitných pracovných miest; |
| --- | --- |

C.

keďže priemyselné a výrobné procesy predstavujú základ trhu práce v EÚ a mali by podporovať vytváranie kvalitných pracovných miest;

| D. | keďže v meniacom sa geopolitickom svete je mimoriadne dôležité posilniť strategickú autonómiu a znížiť závislosť EÚ od kriticky dôležitých materiálov, výrobkov, energie, výrobných kapacít a technológií pri zachovaní hospodárstva tak otvoreného, ako je to možné, a tak uzavretého, ako je to potrebné; |
| --- | --- |

D.

keďže v meniacom sa geopolitickom svete je mimoriadne dôležité posilniť strategickú autonómiu a znížiť závislosť EÚ od kriticky dôležitých materiálov, výrobkov, energie, výrobných kapacít a technológií pri zachovaní hospodárstva tak otvoreného, ako je to možné, a tak uzavretého, ako je to potrebné;

| E. | keďže ruská útočná vojna voči Ukrajine opäť ukázala, že EÚ je vo veľkej miere závislá od dodávok energie z tretích krajín; keďže EÚ musí zmeniť zameranie svojich priemyselných a energetických politík s cieľom čo najrýchlejšie diverzifikovať svoje zdroje energie, zvýšiť úspory energie a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj nasadiť značné objemy obnoviteľných zdrojov energie a prijať oveľa silnejší prístup obehového hospodárstva vo všetkých priemyselných odvetviach založený na odolných a udržateľných dodávateľských reťazcoch; |
| --- | --- |

E.

keďže ruská útočná vojna voči Ukrajine opäť ukázala, že EÚ je vo veľkej miere závislá od dodávok energie z tretích krajín; keďže EÚ musí zmeniť zameranie svojich priemyselných a energetických politík s cieľom čo najrýchlejšie diverzifikovať svoje zdroje energie, zvýšiť úspory energie a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj nasadiť značné objemy obnoviteľných zdrojov energie a prijať oveľa silnejší prístup obehového hospodárstva vo všetkých priemyselných odvetviach založený na odolných a udržateľných dodávateľských reťazcoch;

| F. | keďže vysoká miera závislosti od dodávok energie, napríklad z Ruska, a vysoké ceny energie môžu mať nepriaznivý vplyv na výrobné kapacity európskych spoločností; keďže dostupnosť materiálov, komponentov a výrobnej kapacity v Európe je nevyhnutná, aby sa predišlo nahradeniu energetickej závislosti EÚ narastajúcou závislosťou od dodávok minerálov prvkov vzácnych zemín, iných kritických kovov, zariadení alebo výrobných kapacít; |
| --- | --- |

F.

keďže vysoká miera závislosti od dodávok energie, napríklad z Ruska, a vysoké ceny energie môžu mať nepriaznivý vplyv na výrobné kapacity európskych spoločností; keďže dostupnosť materiálov, komponentov a výrobnej kapacity v Európe je nevyhnutná, aby sa predišlo nahradeniu energetickej závislosti EÚ narastajúcou závislosťou od dodávok minerálov prvkov vzácnych zemín, iných kritických kovov, zariadení alebo výrobných kapacít;

| G. | keďže EÚ je domovom popredných svetových výskumných ústavov, spoločností a kvalifikovaných ľudí a má potenciál stať sa svetovým lídrom v oblasti priemyselných inovácií; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ je domovom popredných svetových výskumných ústavov, spoločností a kvalifikovaných ľudí a má potenciál stať sa svetovým lídrom v oblasti priemyselných inovácií;

| H. | keďže Komisia po identifikovaní svojich strategických závislostí v najcitlivejších priemyselných ekosystémoch oznámila, že navrhne konkrétne systémové (hospodárske a regulačné) opatrenia na zníženie týchto závislostí, a to aj zabezpečením a podporou výroby a investícií v Európe; |
| --- | --- |

H.

keďže Komisia po identifikovaní svojich strategických závislostí v najcitlivejších priemyselných ekosystémoch oznámila, že navrhne konkrétne systémové (hospodárske a regulačné) opatrenia na zníženie týchto závislostí, a to aj zabezpečením a podporou výroby a investícií v Európe;

| I. | keďže EÚ sa musí zaoberať odolnosťou dodávateľských reťazcov a zároveň vytvoriť atraktívny, inovatívny výrobný a dodávateľský ekosystém s vysokou hodnotou, ktorý bude v súlade s európskymi cieľmi v oblasti výskumu a vývoja, inovácií, klímy a životného prostredia; |
| --- | --- |

I.

keďže EÚ sa musí zaoberať odolnosťou dodávateľských reťazcov a zároveň vytvoriť atraktívny, inovatívny výrobný a dodávateľský ekosystém s vysokou hodnotou, ktorý bude v súlade s európskymi cieľmi v oblasti výskumu a vývoja, inovácií, klímy a životného prostredia;

| J. | keďže priemyselný sektor zaznamenal od roku 1990 pokles emisií CO2 o 35 %, a to v určitej miere v dôsledku premiestnenia výroby; |
| --- | --- |

J.

keďže priemyselný sektor zaznamenal od roku 1990 pokles emisií CO2 o 35 %, a to v určitej miere v dôsledku premiestnenia výroby;

| K. | keďže odhadovaný hospodársky potenciál zníženia konečnej spotreby energie do roku 2030 v porovnaní s vývojom za nezmenených okolností predstavuje v prípade európskeho priemyslu 23,5 % (11); |
| --- | --- |

K.

keďže odhadovaný hospodársky potenciál zníženia konečnej spotreby energie do roku 2030 v porovnaní s vývojom za nezmenených okolností predstavuje v prípade európskeho priemyslu 23,5 % (11);

| L. | keďže Komisia uznala, že viac hospodárskych odvetví, ako je zdravotníctvo, agropotravinársky priemysel, ťažobný priemysel, odvetvie ťažby surovín a odvetvie digitálnych technológií, má zásadný význam pre dosiahnutie strategickej autonómie EÚ; |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia uznala, že viac hospodárskych odvetví, ako je zdravotníctvo, agropotravinársky priemysel, ťažobný priemysel, odvetvie ťažby surovín a odvetvie digitálnych technológií, má zásadný význam pre dosiahnutie strategickej autonómie EÚ;

| M. | keďže Komisia v novej aktualizovanej priemyselnej stratégii uznala, že neudržateľné trhové politiky vrátane politiky verejného obstarávania by mohli viesť ku konsolidácii trhu; |
| --- | --- |

M.

keďže Komisia v novej aktualizovanej priemyselnej stratégii uznala, že neudržateľné trhové politiky vrátane politiky verejného obstarávania by mohli viesť ku konsolidácii trhu;

| 1. | víta aktualizáciu priemyselnej stratégie; zdôrazňuje, že na to, aby bola Zelená dohoda skutočnou stratégiou udržateľného a transformačného rastu, znížila závislosť a zachovala rovnaké podmienky pre európsky priemysel počas dvojakej transformácie, musí ju sprevádzať ambiciózna priemyselná politika, aby sa stala konkurencieschopným lídrom v oblasti nulovej bilancie emisií skleníkových plynov a udržateľného hospodárstva a aby sa vytvorili synergie medzi podnikmi, malými a strednými podnikmi (ďalej len „MSP“) a startupmi, a že ju musí podporovať ambiciózna politika v oblasti výskumu a vývoja a rámec priaznivý pre MSP; zdôrazňuje, že táto potreba sa výrazne zvýšila v dôsledku prebiehajúcej klimatickej a energetickej krízy a ruskej útočnej vojny proti Ukrajine; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu cielených podporných opatrení pre zraniteľných zákazníkov v priemyselnom kontexte, najmä pre zraniteľné MSP a mikropodniky, ktoré boli takisto výrazne ovplyvnené účinkami pandémie ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci súčasných a budúcich iniciatív a cieľov zvážili vplyv ruskej útočnej vojny proti Ukrajine na európsky priemysel a jeho kapacity a aby pri vytváraní stimulov na podporu strategických priemyselných odvetví a ich dodávateľských reťazcov, ktoré čelia prudkému nárastu nákladov na energiu, dopravu a suroviny, zaujali holistický prístup; uznáva, že existuje mnoho opatrení, ktoré môžu pomôcť obmedziť tieto vplyvy a zároveň znížiť emisie skleníkových plynov a znečistenie ovzdušia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že fungujúci jednotný európsky trh je dôležitým prínosom pri posilňovaní odolnosti priemyslu, atraktívnosti Európy ako investičnej destinácie a konkurencieschopnosti EÚ, ako aj pri zlepšovaní dvojakej transformácie ako základu pre nový rast v priemyselných odvetviach; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že EÚ nemôže byť závislá od tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky, energiu, výrobné kapacity a technológie, ktoré sú nevyhnutné pre naše hospodárstvo a pre našu spoločnosť budúcnosti; kladie dôraz na to, že EÚ musí opätovne získať silné postavenie v kľúčových globálnych hodnotových reťazcoch a zabezpečiť dodávky kritických surovín v čase krízy aj prostredníctvom zvýšeného využívania obehových obchodných modelov; zdôrazňuje prínos kratších dodávateľských reťazcov pre odolnosť nášho hospodárstva a pre dosiahnutie ambícií EÚ v oblasti klímy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce, rovnocenných partnerstiev a otvoreného globálneho spravodlivého obchodu pre európske hospodárstvo, pričom poznamenáva, že jedným z najúčinnejších spôsobov posilnenia odolnosti európskeho priemyslu a zníženia závislosti je diverzifikácia dodávateľských reťazcov prostredníctvom ambicióznych opatrení obchodnej politiky vrátane strategických obchodných a investičných dohôd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr predstavila jasné a vedecky podložené spôsoby transformácie pre priemyselný ekosystém, a to aj prostredníctvom toho, že určí, čo je potrebné pre úspešnú transformáciu z hľadiska infraštruktúry, technológií a zručností; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila konzistentnosť, koordináciu a synergie všetkých iniciatív, cieľov, financovania a regulačných nástrojov, ktoré budú podporovať priemysel počas transformácie; zdôrazňuje potrebu zosúladenia, pokiaľ ide o spôsoby transformácie, plány priemyselných technológií a strategický výskumný a inovačný program európskych partnerstiev v rámci programu Horizont Európa; požaduje každoročné monitorovanie a podávanie správ o konkurencieschopnosti, technologickom pokroku, zamestnateľnosti a odolnosti našich priemyselných ekosystémov a o pokroku dosiahnutom pri transformácii jednotlivých odvetví vrátane ich súladu s klimatickými cieľmi EÚ, aby bolo možné v prípade potreby rýchlo prispôsobiť nástroje; zdôrazňuje, že všetky zainteresované strany v hodnotovom reťazci vrátane občianskej spoločnosti, akademickej obce, spotrebiteľských organizácií, odborových zväzov a Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy by mali byť transparentným spôsobom zapojené do procesu prechodu, čím sa zabezpečí nepretržité vedecky podložené monitorovanie pokroku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby predložila stratégiu zameranú na transformáciu energeticky najnáročnejších priemyselných odvetví, ktorá by im umožnila zachovať si konkurencieschopnosť a zároveň by podporila väčšiu strategickú autonómiu EÚ, pretože tieto odvetvia majú často strategický význam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že konkurencieschopnosť priemyslu Európy vo veľkej miere závisí od jej inovačnej kapacity; konštatuje, že pokiaľ ide o výdavky na výskum a vývoj vyjadrené ako percentuálny podiel HDP, EÚ predstihujú iné hospodárske mocnosti; opätovne zdôrazňuje význam ambicióznej úrovne investícií do výskumu a vývoja s cieľom zlepšiť konkurenčné postavenie EÚ vo svete; vyjadruje poľutovanie nad tým, že vo veľkej väčšine členských štátov sa ešte stále nedosiahol cieľ investícií do výskumu a vývoja vo výške 3 % HDP; vyzýva Komisiu, aby koordinovala úsilie členských štátov o ďalšie záväzky k zvýšeniu vnútroštátnych cieľov v oblasti investícií do výskumu a vývoja, najmä pokiaľ ide o vnútroštátne verejné a súkromné financovanie priemyselných inovácií a výskumu s cieľom prejsť na výskum založený na zvedavosti a nízkej úrovni technologickej pripravenosti, aby sa zachovala a zlepšila vedomostná základňa, ktorá podporuje európsku priemyselnú inováciu; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu, ktorú môžu zohrávať partnerstvá v oblasti otvorenej vedy; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že investície do výskumu a vývoja budú zamerané aj na účasť mikropodnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na to, že je potrebné, aby pracovné programy programu Horizont Európa a verejno-súkromné partnerstvá zohľadňovali nové okolnosti vyplývajúce z ruskej invázie na Ukrajine, najmä klastre 4 a 5 o „priemyselnom, digitálnom a kozmickom priemysle“ a o „klíme, energetike a mobilite“, a aby sa výskum a vývoj orientovaný na priemysel zameral na nahradenie fosílnych palív a na zníženie závislosti priemyselných odvetví EÚ od dovozu energie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby prispela k preklenutiu investičných rozdielov vo vzťahu ku globálnym konkurentom, pokiaľ ide o kľúčové podporné technológie; v tejto súvislosti víta návrh Komisie na európsky akt o čipoch a zriadenie Európskej aliancie pre priemyselné údaje, edge a cloud computing; vyzýva Komisiu, aby urýchlene začala oneskorenú prácu Európskej priemyselnej aliancie pre procesory a polovodičové technológie; vyzýva Komisiu, aby tieto iniciatívy urýchlene rozšírila na ďalšie nástroje výskumu, vývoja a inovácií a na kľúčové podporné technológie, ako sú batérie, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, automatizácia a robotika, biotechnológia, edge computing, fotonika a kvantová výpočtová technika a technológie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta úsilie Komisie v súvislosti s európskym polovodičovým ekosystémom vrátane zvýšenia miestnej výrobnej kapacity, pilotných liniek a prvotriednych výrobných závodov pre modernú technológiu čipov, navrhovanie čipov a systémov; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby financovanie európskeho aktu o čipoch neviedlo k zníženiu financovania iných existujúcich súvisiacich programov EÚ; víta pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k európskemu aktu o čipoch (SWD(2022)0147); vyzýva však Komisiu, aby vypracovala posúdenie vplyvu vrátane vplyvu na životné prostredie a komplexnú analýzu budúcich potrieb čipov, konkurenčnej výhody rôznych typov a potenciálu výroby čipov v Európe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam úplného vykonávania existujúceho strategického výskumného a inovačného programu spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie (spoločného podniku KDT), pretože ide o zásadný program pre strategickú autonómiu Únie v súvislosti s niekoľkými kľúčovými podpornými technológiami; domnieva sa, že presmerovanie financovania spoločného podniku KDT na výskum zameraný osobitne na čipy by sa malo uskutočniť predovšetkým v rámci existujúceho strategického výskumného a inovačného programu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje potrebu posilniť označenie „Made in EU“ a urýchliť zavádzanie technológií Priemysel 4.0, najmä zo strany MSP; vyzýva Komisiu, aby partnerstvo „Made in Europe“ pevne začlenila do programu Horizont Európa a podporila spoluprácu MSP s univerzitami a výskumnými a technologickými organizáciami; zdôrazňuje, že „Made in Europe“ by malo znamenať nielen kvalitu a inováciu, ale aj vysoko udržateľné a sociálne spravodlivé priemyselné výrobky, procesy a služby a podporovať obnovu kvalitných pracovných príležitostí a výrobných príležitostí v celej Únii s cieľom podporiť vyvážený a udržateľný rozvoj všetkých regiónov EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje význam priemyselného fóra, ktoré bolo zriadené v rámci priemyselnej stratégie, a konštatuje, že spomedzi piatich vytvorených pracovných skupín sa jedna priamo týka jednotného trhu a analyzuje horizontálne aspekty jednotného trhu a odstraňovanie prekážok a ďalšia sa osobitne zameriava na vyspelú výrobu ako horizontálny faktor pre širokú škálu ekosystémov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje význam ambície Únie v oblasti nulového znečistenia a plne integrovaného obehového hospodárstva na vytvorenie efektívneho a dekarbonizovaného priemyslu; vyzýva Komisiu, aby vykonala analýzy o recyklácii a opätovnom začlenení do výrobného cyklu; vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť možnostiam financovania a verejného obstarávania pre projekty spoločností, ktoré sú inovatívnymi priekopníkmi v obehovom hospodárstve, ako aj potrebe stimulovať rozvoj vedúcich trhov; domnieva sa, že pre obehové hospodárstvo je nevyhnutné predchádzať vzniku odpadu a znížiť spotrebu energie a zdrojov súvisiacich s odpadom, ako aj zaviesť uzavretý recyklačný cyklus v celých priemyselných odvetviach; ďalej zdôrazňuje význam noriem, poverení na nákup, kvót, udržateľnosti a opraviteľnosti už od návrhu, ktoré zabezpečia recykláciu a opätovné použitie dôležitých (kritických) surovín, ako aj lepšie využívanie a životnosť výrobkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta oznámenie Komisie o vydaní usmernení k verejnému obstarávaniu a jej úsilie podporovať reciprocitu v prístupe na trhy verejného obstarávania; zdôrazňuje, že verejné obstarávanie je základným nástrojom pre národnú a hospodársku bezpečnosť, priemyselnú politiku, sociálnu a ekologickú udržateľnosť a pre podporu prijímania udržateľných produktov a služieb a dopytu po nich; zdôrazňuje, že mechanizmy verejného obstarávania by mali ďalej podporovať transformáciu európskeho priemyslu posilňovaním výroby ekologicky inovačného, nákladovo efektívneho a udržateľného tovaru a služieb a zvyšovaním dopytu po druhotných surovinách, ktoré sú výsledkom zavádzania obehových výrobných procesov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby preskúmala pravidlá verejného obstarávania a hospodárskej súťaže a zároveň zabezpečila riadne fungovanie jednotného trhu; pripomína význam usmernení vypracovaných Komisiou o tom, ako by členské štáty mali do zadaných zákaziek zahrnúť výkonnostné ciele a kritériá kvality, ako aj kritérium ekonomicky najvýhodnejšej ponuky (MEAT); vyzýva Komisiu, aby zabezpečila prístup MSP a bojovala proti kritériám verejného obstarávania, ktoré stanovujú požiadavky alebo kvalifikácie nad rámec základných prvkov zakúpenej služby alebo tovaru, aby MSP mali spravodlivú príležitosť zúčastňovať sa na významnom trhu verejného obstarávania; vyzýva na maximálnu ostražitosť, pokiaľ ide o získavanie kritickej infraštruktúry mimoeurópskymi subjektmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína úlohu udržateľných postupov verejného obstarávania pri predchádzaní nedostatku liekov, zaisťovaní bezpečnosti dodávok a zabezpečovaní investícií do výroby; naliehavo žiada Komisiu, aby podporila členské štáty tým, že vypracuje cielené pravidlá EÚ týkajúce sa obstarávania liekov na základe platnej smernice o verejnom obstarávaní, ktoré sa budú zameriavať na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, hospodárskej súťaže a bezpečnosti dodávok a na stimulovanie investícií do výroby; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby posúdila spoločné obstarávania, ktoré sa začali počas pandémie COVID-19, porovnala ich s predbežnou dohodou o nákupe a využila získané skúsenosti na zlepšenie tohto nástroja tým, že zabráni akémukoľvek narušeniu vnútorného trhu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje význam začlenenia vzdelávania, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie do spôsobov transformácie ako dôležitých nástrojov pri transformácii priemyslu EÚ a v úsilí o dosiahnutie vyššej produktivity, pričom sa zároveň zohľadnia potreby trhu práce regiónov v procese hospodárskej revitalizácie, aby sa zabránilo ochudobneniu regiónov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolu so sociálnymi partnermi, najmä v rámci regionálnych priemyselných zoskupení, vypracovali stratégiu pre odborné vzdelávanie a partnerstvá v oblasti podnikového vzdelávania s cieľom posilniť zručnosti a podporiť zavádzanie inovácií pripravených na zavedenie na trh zo strany MSP, a to vytvorením stimulov pre MSP, aby školili a zlepšovali zručnosti svojich zamestnancov a pracovníkov, najmä v oblasti digitálnych zručností; zdôrazňuje potrebu posilniť spoluprácu medzi výskumom a vývojom a priemyslom, najmä vo forme transferu technológií do MSP; zdôrazňuje, že by mala byť zabezpečená podpora rodovej rovnosti, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti, rovnosť príležitostí, účasť žien na trhu práce a ich podnikanie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje význam proaktívnych politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré podporujú nábor a udržanie talentov v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali špičkových výskumných pracovníkov a učiteľov v EÚ s cieľom viesť program vzdelávania, výskumu, vývoja a odbornej prípravy budúcej pracovnej sily a posilniť spoluprácu medzi vzdelávaním a odbornou prípravou, výskumom a podnikateľským sektorom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty vykonávali Pakt o zručnostiach a ďalšie iniciatívy Únie zamerané na vytváranie príležitostí na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovnej sily, vybavili jednotlivcov požadovanými zručnosťami, ktoré vedú k profesijnej diverzifikácii a riešili nedostatok pracovných síl a zručností a urýchlili rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov a nezamestnaných, najmä pracovníkov, ktorí sú z hľadiska transformácie najviac zraniteľní; zdôrazňuje potrebu realizovať iniciatívy na posilnenie európskeho výskumného priestoru, európskeho vzdelávacieho priestoru a európskych inovačných ekosystémov s cieľom vybudovať silný európsky vnútorný trh pre výskum a inovácie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na osobitnú zraniteľnosť menej kvalifikovaných pracovníkov; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam Fondu na spravodlivú transformáciu napriek jeho obmedzenému rozsahu pôsobnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že MSP a začínajúce podniky zohrávajú ústrednú úlohu v priemyselných ekosystémoch EÚ, najmä pri digitalizácii EÚ, a sú kľúčovým zdrojom udržateľných a sociálne zodpovedných obchodných modelov a inovácií produktov; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť ich prístup k vnútroštátnemu financovaniu a financovaniu EÚ, najmä v tradičných odvetviach, kde ešte nie je rozvinutá digitalizácia; vyjadruje poľutovanie nad rozdielom vo financovaní podnikateľov, ktorý je spôsobený rodom, sexuálnou orientáciou alebo pôvodom; zdôrazňuje úlohu Európskej rady pre inovácie pri podpore európskeho startupového a investičného ekosystému, ktorý viac napomáha rozvoj špičkových a vysoko rizikových inovácií s veľkým prínosom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zastáva názor, že iniciatívy na dosiahnutie digitálneho desaťročia prispejú k digitálnej transformácii podnikov, najmä MSP, ktoré stále zaostávajú za veľkými spoločnosťami, pokiaľ ide o digitálne zručnosti a digitalizáciu ich činností; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že je potrebné riešiť existujúce prekážky na jednotnom trhu, ktoré bránia rastu MSP a startupov v Európe, ako aj potrebu lepšieho právneho a regulačného rámca, a že je teda potrebné zaviesť politiky ústretové voči MSP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné modernizovať regulačný rámec a zabezpečiť jeho odolnosť voči budúcim zmenám, s cieľom zaistiť regulačnú stabilitu a predvídateľnosť, čo uľahčuje inovácie, investície, schvaľovanie inovačných výrobkov a služieb a umožňuje prechod na hospodárstvo s nulovou bilanciou emisií skleníkových plynov, a zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy a kvalitné pracovné miesta, a to so zohľadnením hospodárskych, environmentálnych, rodových a sociálnych aspektov; vyzýva Komisiu, aby po ukončení hodnotenia vplyvu zahrnula do postupov transformácie plány so záväznými kvantitatívnymi a kvalitatívnymi cieľmi a aby znížila zbytočnú administratívnu záťaž pre európske podniky, najmä MSP; podčiarkuje zásadu rovnováhy záťaže; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že je potrebné znížiť administratívnu záťaž, najmä pre MSP a startupy, a zároveň zachovať najvyššie normy pre spotrebiteľov, pracovníkov, ochranu zdravia a životného prostredia; zdôrazňuje, že Európa zažíva zlom v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine a následkov pandémie ochorenia COVID-19; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či by nové legislatívne návrhy predstavovali neprimeranú regulačnú alebo administratívnu záťaž pre spoločnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripomína úlohu, ktorú zohráva verejná správa pri zabezpečovaní hospodárskeho prostredia priaznivého pre podnikanie a pri znižovaní zbytočného administratívneho zaťaženia podnikov, pričom súčasne zaisťuje najvyššie normy transparentnosti a bezpečnosti pracovníkov; domnieva sa, že v rámci verejného sektora a medzi jeho zamestnancami by sa mali presadzovať nástroje elektronickej verejnej správy, politiky digitálnej inovácie a zlepšovanie digitálnych zručností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje vnútroštátny a regionálny rozmer priemyselnej politiky a úlohu regionálnych stratégií pre inteligentnú špecializáciu, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť a hospodársky a priemyselný rozvoj na celom území členských štátov; v tejto súvislosti požaduje analýzu výsledkov stratégií pre inteligentnú špecializáciu ako platformy pre budúce opatrenia na regionálnej úrovni; zdôrazňuje potrebu transparentnej účasti všetkých miestnych zainteresovaných strán vrátane zástupcov občianskej spoločnosti a komunít na príprave a vykonávaní regionálnych stratégií pre inteligentnú špecializáciu; vyzýva Komisiu, aby zahrnula nástroje na zvýšenie využívania označenia „Vyrobené v EÚ“ na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby stavala na regionálnych ekosystémoch, ktoré využívajú svoju vlastnú inteligentnú špecializáciu, pomáhala preklenúť regionálne rozdiely a zapojila verejnú správu, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, vedcov, občiansku spoločnosť a priemysel s cieľom skombinovať ich znalosti a spoluvytvárať obsah, kontext a vzdelávacie skúsenosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | trvá na tom, že je potrebné zabezpečiť sociálnu spravodlivosť priemyselnej transformácie a vypracovať primerané opatrenia na podporu reindustrializácie regiónov v procese transformácie prostredníctvom strategických medziregionálnych investičných projektov a prostredníctvom plánov opätovného rozvoja zraniteľných regiónov, najmä vidieckych a vzdialených oblastí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že je potrebné zásadne zmeniť orientáciu našej európskej energetickej politiky v reakcii na násilnú inváziu Ruska na Ukrajinu; vyzýva na výrazné zníženie energetickej závislosti EÚ, najmä od ruského plynu, ropy, uhlia a jadrového paliva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili budovanie výrobných kapacít udržateľnej, cenovo dostupnej, bezpečnej a bohatej energie z obnoviteľných zdrojov a prechodnej nízkouhlíkovej energie a aby zvýšili úspory energie a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti; vyzýva Komisiu, aby účinnejšie podporovala rozvoj zdrojov energie, ktoré umožnia pokryť rastúce potreby elektrickej energie, a aby zvýšila koordináciu plánovania a financovania potrebnej infraštruktúry, najmä v oblasti potrebnej elektriny, energie, inteligentných sietí, vodíka, CO2 a vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že pre riadne fungovanie európskeho priemyselného ekosystému sú nevyhnutné stabilné dodávky energie; varuje pred negatívnymi dôsledkami, ktoré by malo obmedzenie dodávok energie pre výrobnú infraštruktúru; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebný koordinačný systém, ktorý by systematicky monitoroval dostupnosť plynu v čase krízy s cieľom uľahčiť spoločné európske stratégie na riešenie krízy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na to, že procesy vykurovania a chladenia zostávajú jedným z najvýznamnejších spôsobov využívania energie v priemyselnom odvetví; zdôrazňuje, že na to, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov v priemysle je potrebné plne využiť potenciál energetickej účinnosti priemyselného vykurovania a chladenia; zdôrazňuje, že je potrebné lepšie využívať nevyhnutné odpadové teplo a chlad, ako aj priemyselné klastre a symbiózy, ktoré ponúkajú významné synergie a možnosti úspor energie v mnohých odvetviach vrátane textilu, chemikálií, spracovania potravín a strojárstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie, čo sa týka využitia potenciálu obehového biohospodárstva, v ktorom sa využívajú udržateľné a obnoviteľné zdroje, s cieľom dlhodobo podporovať konkurencieschopné a odolné priemyselné odvetvia; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že využívanie odpadu z biomasy môže účinne nahradiť fosílne palivá a zároveň umožniť zníženie uhlíkovej stopy; naliehavo preto vyzýva orgány EÚ a vnútroštátne a miestne orgány, aby podporovali takýto obehový prístup vo všetkých politikách; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žiada Komisiu a členské štáty, aby podstatne skrátili čas potrebný na vydávanie povolení a vytvorili zrýchlené povoľovacie postupy pre infraštruktúru, ktorá podporuje priemysel pri prechode na klimaticky neutrálne obehové hospodárstvo, bez toho, aby bola dotknutá transparentnosť, legitímnosť a zákonnosť postupov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať vodíkovú opornú štruktúru v Európe, ďalej rozvíjať prepojenie na celom našom kontinente a podporovať rozsiahle zavádzanie energeticky úsporných technológií, ako je inštalácia vysoko účinných miestnych zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a kogeneráciu, najmä pre MSP; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opätovne zdôrazňuje, že je potrebný podporný rámec na rozvoj udržateľnej mobility a na podporu prepájania odvetví; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby urýchlili vykonávanie všetkých programov a nástrojov EÚ v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, infraštruktúry a digitálnych programov a nástrojov inteligentným a selektívnym spôsobom vrátane dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu zameraných na zlyhania trhu a priemyselných aliancií, ako aj technologických infraštruktúr na testovanie, validáciu a rozširovanie nových technologických riešení, najmä tých, ktoré vyvíjajú inovatívne prelomové technológie potrebné na dvojakú transformáciu, najmä tie, ktoré súvisia s výrobou energie, palivami a kľúčovými podpornými technológiami, a na realizáciu efektívneho obehového hospodárstva, ako sú čistá oceľ, čisté letectvo, elektronické palivá, čisté hnojivá a e-krakovanie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že rýchle posúdenie žiadostí o dôležité projekty spoločného európskeho záujmu zo strany Komisie má zásadný význam pre odolnosť európskeho priemyslu; vyzýva Komisiu, aby stanovila jasné, účinné, jednoduché a komplexné usmernenia týkajúce sa dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu; opätovne pripomína význam znižovania rizika financovania, napríklad prostredníctvom Fondu InvestEU alebo Inovačného fondu, ktoré majú zásadný význam pre posilnenie výrobných kapacít EÚ v kľúčových strategických odvetviach, ako je solárny priemysel, čo mu umožní znovu vybudovať pevnú európsku výrobnú základňu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje veľký potenciál rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka ako dôležitého nástroja na podnietenie znižovania emisií a zníženie závislosti od fosílnych palív v priemysle; domnieva sa, že sú dôležité najmä pre odvetvia, ktoré je ťažké dekarbonizovať, pre plošné zavádzanie technológií a pre podporu ich šírenia v rámci jednotlivých odvetví; zdôrazňuje, že rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka by mali byť primerané, v súlade s právnymi predpismi EÚ a predpismi WTO a nemali by viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu EÚ; |
| --- | --- |

40.

| 41. | víta analýzu Komisie týkajúcu sa strategických závislostí a kapacít v súlade s cieľom strategickej autonómie; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr dokončila analýzy a priemyselné technologické plány a navrhla opatrenia na zníženie závislosti od identifikovaných kritických výrobkov vrátane recyklácie a opatrení na efektívne využívanie zdrojov a dodávok vrátane dodávateľov energie; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť nepretržitý prístup základného lekárskeho a zdravotníckeho vybavenia na spoločný trh EÚ v nadväznosti na skúsenosti s počiatočným nedostatkom na začiatku pandémie ochorenia COVID-19; zdôrazňuje potrebu stratégie, ktorá bude založená na ďalšej hĺbkovej analýze vzájomných závislostí, s cieľom posilniť kapacitu EÚ v kritických hodnotových reťazcoch a vo výrobe; pritom sa naďalej zasadzuje za multilateralizmus a voľný obchod; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby pri analýze strategických závislostí v rámci 14 kritických priemyselných ekosystémov, ktoré identifikovala vo svojej výročnej správe o jednotnom trhu za rok 2021, zaujala holistický prístup k hodnotovému reťazcu; odporúča, aby sa tieto hĺbkové preskúmania rozšírili na všetky odvetvia, ktoré sa považujú za strategické; žiada Komisiu, aby zohľadnila vplyv extrateritoriálnych opatrení prijatých tretími krajinami na priemyselné odvetvia EÚ, najmä pokiaľ ide o kontroly vývozu; poukazuje na to, že s cieľom zabrániť vytváraniu nových závislostí a zraniteľných miest by aktualizovaná nová priemyselná stratégia mala vychádzať z európskych zdrojov a technologických kapacít; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že recyklácia môže zohrávať kľúčovú úlohu pri zvyšovaní dodávok surovín a druhotných surovín, čím sa zníži závislosť EÚ od dovozu z tretích krajín; vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala opatrenia na obmedzenie nárastu dopytu po primárnych surovinách, ako je presadzovanie obehového hospodárstva, podpora výskumu a inovácií v oblasti nahrádzania materiálov vrátane udržateľných dodávok v obchodných dohodách a prostredníctvom strategických partnerstiev v oblasti surovín; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žiada Komisiu o rozšírenie rozsahu pôsobnosti Monitorovacieho strediska pre kritické technológie tak, aby zahŕňal nepretržité monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o ukazovateľoch odolnosti priemyselných odvetví EÚ, ako sú vzájomné závislosti v kľúčových technológiách, výrobné kapacity, systém včasného varovania pred prípadným nedostatkom, strategické závislosti a zahraničné dotácie v strategických odvetviach; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili ad hoc stimuly na investície do výroby kritického tovaru, ako sú základné lieky, s cieľom dosiahnuť otvorenú strategickú autonómiu, ako aj do výrobných technológií s ohľadom na akúkoľvek krízu vrátane vojny a zároveň zabezpečiť dlhodobé odolné dodávateľské reťazce; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že opatrenia navrhované vo farmaceutickej stratégii EÚ zabezpečia úlohu EÚ ako inovátora vo výskume a vývoji, ako aj konkurencieschopnosť, spoľahlivé a cenovo dostupné dodávky, prístup k moderným liekom a podnietia inovácie a investície do výskumu a vývoja; konštatuje, že pritiahnutie silného farmaceutického priemyslu založeného na výskume do EÚ podporí aj odolnosť EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať cielené investície do výskumu a inovácií, výroby liekov a účinných látok v EÚ a zachovania dynamických výskumných a výrobných zariadení na jej území; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je hlboko znepokojený nekalou súťažou, investíciami a prevzatiami na jednotnom trhu zo strany štátom financovaných spoločností z tretích krajín, a to najmä v strategických odvetviach, ako sú dodávky energie potrebné na zabezpečenie nezávislosti a energetickej bezpečnosti Únie; vyzýva Komisiu, aby analyzovala toto zasahovanie s cieľom zaručiť rovnaké podmienky, najmä pre MSP, aby vypracovala vhodné a právne podložené opatrenia na predchádzanie zasahovaniu a aby vo všeobecnosti zabezpečila, aby sa nenarúšal zavedený rámec politiky hospodárskej súťaže EÚ a aby sa podporovala spravodlivá hospodárska súťaž medzi spoločnosťami z krajín mimo EÚ a z krajín EÚ, ktoré pôsobia na jednotnom trhu EÚ; |
| --- | --- |

47.

| 48. | víta návrhy Komisie zamerané na vytvorenie rovnakých podmienok pre európske aj mimoeurópske spoločnosti; zdôrazňuje potrebu zachovať konkurencieschopnosť vývozu európskych spoločností v súvislosti s týmito návrhmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | žiada Komisiu, aby s ohľadom na ďalšie preskúmanie rozšírila rozsah pôsobnosti a vymedzenia rámca pre priame zahraničné investície s cieľom riešiť vplyv zahraničných subvencií na hospodársku bezpečnosť v EÚ a transferov technológií spoločnosťami EÚ v tretích krajinách v strategických odvetviach; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu, aby podporovala transfer environmentálnych technológií do rozvojových krajín s cieľom uľahčiť zelenú transformáciu v celosvetovom meradle; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyjadruje znepokojenie nad rastúcou závislosťou od výrobcov z tretích krajín, čo sa týka bezpečnostných zariadení v životne dôležitých a citlivých častiach našej spoločnosti, ako je bezpečnosť (hranice, kybernetický priestor, obrana); zdôrazňuje potrebu označiť bezpečnostné technológie a zariadenia ako strategické odvetvie; požaduje akčný plán na podporu tohto priemyslu EÚ, a to aj prostredníctvom prispôsobených pravidiel verejného obstarávania; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poukazuje na závery správy Európskeho dvora audítorov o oneskoreniach pri zavádzaní sietí 5G a rizikách súvisiacich s predajcami mimo EÚ (12); vyzýva Komisiu, aby stimulovala koordinované zavádzanie 5G v EÚ a znížila vonkajšie závislosti a riziko zasahovania v oblasti komunikačných technológií 5G a 6G prostredníctvom koordinovanej podpory s cieľom umožniť európskym aktérom vybudovať kapacity výskumu a vývoja pre systémy 6G a vytvoriť vedúce trhy pre infraštruktúru 5G ako základ digitálnej a zelenej transformácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila primeranú úroveň konkurencieschopnosti v oblasti technológií 5G a zároveň zaručila bezpečnosť sietí 5G; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že kultúrny a kreatívny priemysel a odvetvia sú kľúčové pre hnutie Nový európsky Bauhaus, ktoré bude kľúčovou iniciatívou; keďže kultúrny a kreatívny priemysel sú hnacou silou inovácií a rozvoja v Európe; vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexný, súdržný a dlhodobý rámec priemyselnej politiky pre kultúrny a kreatívny priemysel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | víta návrh Komisie týkajúci sa aktu o údajoch a iniciatívu týkajúcu sa rozvoja spoločných európskych dátových priestorov; zdôrazňuje úlohu, ktorú interoperabilné, konkurencieschopné a celoeurópske dátové priestory budú zohrávať pre niekoľko priemyselných odvetví vrátane rozvoja umelej inteligencie, mobilitu, životné prostredie, zdravie a inteligentnú výrobu; zdôrazňuje potrebu diferencovaného prístupu, ktorý zohľadňuje charakteristiky každého odvetvia; domnieva sa, že vedúca úloha spoločností z krajín mimo EÚ/Európskeho hospodárskeho priestoru v rámci iniciatív EÚ v oblasti dátových priestorov môže podkopávať cieľ posilniť technologickú suverenitu EÚ; zdôrazňuje význam dátového hospodárstva a žiada Komisiu, aby urýchlila všetky iniciatívy súvisiace s dátami a podporila vznik európskeho ekosystému dátového priestoru založeného na dôveryhodnosti, konkurencieschopnosti a interoperabilite a aby podporila vytváranie spoločných európskych infraštruktúr na uľahčenie používania a výmeny údajov v priemyselných odvetviach, posilnila ekosystémy pre dáta, cloud a edge a posilnila investície do vysokorýchlostnej komunikácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam právnej istoty, ktorá je kľúčová pre inovačnú kapacitu spoločností EÚ; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť odolnosť komunikačných sietí a bezpečnosť dátových priestorov, a tým podporiť rýchle zavádzanie optických sietí, ktoré by mohlo zaistiť viac spôsobov prenosu a odolnosť voči fyzickým a kybernetickým útokom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pri digitálnej transformácii sa budú využívať najmodernejšie metódy a najlepšie postupy na zníženie emisií skleníkových plynov a zložitosti výpočtov a na zvýšenie energetickej účinnosti a efektívnosti údajov systémov pri produktívnom využívaní; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu metódy na zahrnutie posúdenia environmentálnej udržateľnosti do digitálnej transformácie, a to aj pokiaľ ide o využívanie energie, počas celého životného cyklu výrobkov a systémov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | žiada Komisiu o zavedenie opatrení na zabránenie tomu, aby subjekty z tretích krajín vlastnili notifikované orgány EÚ určené členským štátom EÚ na posudzovanie zhody určitých výrobkov pred ich uvedením na trh; |
| --- | --- |

57.

| 58. | víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa európskej normalizačnej stratégie, ktorej cieľom je podporiť digitálnu a zelenú transformáciu, a súhlasí s ambíciou zaujať proaktívnejší prístup k stanovovaniu stratégií pre normy, a to aj na medzinárodnej úrovni s kľúčovými obchodnými partnermi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konštatuje, že na dosiahnutie strategickej autonómie musí EÚ rozvíjať svoje obranné spôsobilosti; zdôrazňuje, že je dôležité určiť politické smerovanie a rozvíjať ambiciózne verejné programy na podporu a zvýšenie investícií do kozmického a obranného priemyslu; domnieva sa, že je mimoriadne dôležité zaviesť spoľahlivý, skromný a efektívny európsky trh s obranným vybavením vrátane vysokého stupňa technologickej suverenity; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poveruje svoju predsedníčku, aby toto uznesenie postúpila Rade a Komisii. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 97, 28.2.2022, s. 43.

(2)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(4)  Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 43.

(5)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 2.

(6)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 11.

(7)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 56.

(8)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 45.

(9)  Ú. v. EÚ C 224, 8.6.2022, s. 22.

(10)  Ú. v. EÚ C 238, 6.7.2018, s. 28.

(11)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov 02/2022: Energetická efektívnosť v podnikoch – isté úspory energie, ale nedostatky v plánovaní a výbere projektov https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_EN.pdf.

(12)  Európsky dvor audítorov, osobitná správa 03/2022: Zavádzanie sietí 5G v EÚ: oneskorenie v zavádzaní sietí, pričom bezpečnostné otázky zostávajú nevyriešené, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2022.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Dôsledky sucha, požiarov a ďalších extrémnych poveternostných javov: zvýšenie úsilia EÚ v boji proti zmene klímy

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o dôsledkoch sucha, požiarov a ďalších extrémnych poveternostných javov: zvýšenie úsilia EÚ v boji proti zmene klímy (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto dohode z 15. januára 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto dohode z 15. januára 2020 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2021 o tejto stratégii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2021 o tejto stratégii (4),

| — | so zreteľom na Stratégiu „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381) a na svoje uznesenie o tejto stratégii z 20. októbra 2021 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Stratégiu „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381) a na svoje uznesenie o tejto stratégii z 20. októbra 2021 (5),

| — | so zreteľom na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCCC), a najmä na jeho Parížsku dohodu z roku 2015, ktorá nadobudla platnosť 4. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCCC), a najmä na jeho Parížsku dohodu z roku 2015, ktorá nadobudla platnosť 4. novembra 2016,

| — | so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu o znižovaní rizika katastrof a osobitnú správu o suchu z roku 2021, ktorú vypracoval Úrad OSN pre znižovanie rizika katastrof, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu o znižovaní rizika katastrof a osobitnú správu o suchu z roku 2021, ktorú vypracoval Úrad OSN pre znižovanie rizika katastrof,

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja dohodnuté v roku 2015, najmä na cieľ 15, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja dohodnuté v roku 2015, najmä na cieľ 15,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD),

| — | so zreteľom na celosvetový prehľad stavu mokradí za rok 2021, ktorú zverejnil Ramsarský dohovor o mokradiach majúcich medzinárodný význam najmä ako biotopy vodného vtáctva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na celosvetový prehľad stavu mokradí za rok 2021, ktorú zverejnil Ramsarský dohovor o mokradiach majúcich medzinárodný význam najmä ako biotopy vodného vtáctva,

| — | so zreteľom na správu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Sucho v Európe – august 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Sucho v Európe – august 2022,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby z mája 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu hodnotiacu správu Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby z mája 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. novembra 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030: Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (COM(2021)0699) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 28. apríla 2021 o ochrane pôdy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. novembra 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030: Využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (COM(2021)0699) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 28. apríla 2021 o ochrane pôdy (7),

| — | so zreteľom na Európsku chartu vodných zdrojov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsku chartu vodných zdrojov,

| — | so zreteľom na správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/292 z 28. júla 2010, v ktorej sa uznáva právo ľudí na vodu a sanitáciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN č. 64/292 z 28. júla 2010, v ktorej sa uznáva právo ľudí na vodu a sanitáciu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2015 k ďalšiemu postupu nadväzujúcemu na európsku iniciatívu občanov Right2Water (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2015 k ďalšiemu postupu nadväzujúcemu na európsku iniciatívu občanov Right2Water (8),

| — | so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) č. 17/2020 s názvom Voda a poľnohospodárstvo: smerom k udržateľným riešeniam, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) č. 17/2020 s názvom Voda a poľnohospodárstvo: smerom k udržateľným riešeniam,

| — | so zreteľom na správu Svetového inštitútu pre zdroje z 21. januára 2020 s názvom „Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Svetového inštitútu pre zdroje z 21. januára 2020 s názvom „Achieving Abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future“,

| — | so zreteľom na správu EEA zo 14. októbra 2021 s názvom Vodné zdroje v Európe – konfrontácia nedostatku vody: aktualizované hodnotenie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EEA zo 14. októbra 2021 s názvom Vodné zdroje v Európe – konfrontácia nedostatku vody: aktualizované hodnotenie,

| — | so zreteľom na kontrolu vhodnosti rámcovej smernice o vode, smernice o podzemných vodách, smernice o environmentálnych normách kvality a smernice o povodniach, ktorú vykonala Komisia za rok 2019 (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kontrolu vhodnosti rámcovej smernice o vode, smernice o podzemných vodách, smernice o environmentálnych normách kvality a smernice o povodniach, ktorú vykonala Komisia za rok 2019 (SWD(2019)0439),

| — | so zreteľom na hodnotiace správy a osobitné správy IPCC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotiace správy a osobitné správy IPCC,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (COM(2021)0082),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (9) (nariadenie o spoločných ustanoveniach), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (9) (nariadenie o spoločných ustanoveniach),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (11) (FSEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (11) (FSEÚ),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa Európskeho strediska pre monitorovanie sucha bolo v auguste 2022 pre 64 % kontinentu vyhlásené varovanie pred suchom (pre 17 % výstraha pred suchom); keďže podľa predbežných údajov je súčasné sucho najhoršie za posledných najmenej 500 rokov; keďže priemerná teplota v Európe za august aj za obdobie jún až august v roku 2022 bola najvyššia v histórii merania (12); keďže sa predpokladá, že v nadchádzajúcich mesiacoch budú vo veľkej časti Európy pretrvávať suchšie podmienky, než je obvyklé, a keďže vlny horúčav a sucha sa navzájom posilňujú; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa Európskeho strediska pre monitorovanie sucha bolo v auguste 2022 pre 64 % kontinentu vyhlásené varovanie pred suchom (pre 17 % výstraha pred suchom); keďže podľa predbežných údajov je súčasné sucho najhoršie za posledných najmenej 500 rokov; keďže priemerná teplota v Európe za august aj za obdobie jún až august v roku 2022 bola najvyššia v histórii merania (12); keďže sa predpokladá, že v nadchádzajúcich mesiacoch budú vo veľkej časti Európy pretrvávať suchšie podmienky, než je obvyklé, a keďže vlny horúčav a sucha sa navzájom posilňujú;

| B. | keďže podľa IPCC je zrejmé, že v dôsledku klimatickej krízy sú extrémne poveternostné javy, ako sú povodne, búrky a horúčavy, častejšie a intenzívnejšie, čo znamená, že zrážky a búrky sú čoraz silnejšie, vlny horúčav čoraz horúcejšie a suchá čoraz dlhšie a závažnejšie; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa IPCC je zrejmé, že v dôsledku klimatickej krízy sú extrémne poveternostné javy, ako sú povodne, búrky a horúčavy, častejšie a intenzívnejšie, čo znamená, že zrážky a búrky sú čoraz silnejšie, vlny horúčav čoraz horúcejšie a suchá čoraz dlhšie a závažnejšie;

| C. | keďže klimatická kríza má už teraz dramatické účinky na ekosystémy, ľudskú populáciu a živobytie ľudí; keďže podľa IPCC sa európsky kontinent otepľuje rýchlejšie ako ostatné časti sveta, pričom v roku 2019 sa teplota zvýšila o 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, zatiaľ čo celosvetový priemerný nárast teploty je 1,1 oC; keďže tohtoročné rekordné sucho je posledným zo série extrémnych klimatických javov, ktoré sa stávajú novým normálom a ktorých objem a rozsah narastá; keďže kolobeh vody sa v dôsledku zmeny klímy zintenzívňuje, bude dochádzať k častejším a intenzívnejším suchám, búrkam a záplavám; |
| --- | --- |

C.

keďže klimatická kríza má už teraz dramatické účinky na ekosystémy, ľudskú populáciu a živobytie ľudí; keďže podľa IPCC sa európsky kontinent otepľuje rýchlejšie ako ostatné časti sveta, pričom v roku 2019 sa teplota zvýšila o 2 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, zatiaľ čo celosvetový priemerný nárast teploty je 1,1 oC; keďže tohtoročné rekordné sucho je posledným zo série extrémnych klimatických javov, ktoré sa stávajú novým normálom a ktorých objem a rozsah narastá; keďže kolobeh vody sa v dôsledku zmeny klímy zintenzívňuje, bude dochádzať k častejším a intenzívnejším suchám, búrkam a záplavám;

| D. | keďže sú potrebné naliehavé opatrenia na zmiernenie zmeny klímy znížením emisií skleníkových plynov v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými poznatkami a v kombinácii s výrazným zintenzívnením opatrení na adaptáciu a odolnosť vo všetkých odvetviach s cieľom znížiť a kontrolovať krátkodobé, strednodobé a dlhodobé vplyvy na hospodárstvo, životné prostredie a blahobyt a zdravie; |
| --- | --- |

D.

keďže sú potrebné naliehavé opatrenia na zmiernenie zmeny klímy znížením emisií skleníkových plynov v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými poznatkami a v kombinácii s výrazným zintenzívnením opatrení na adaptáciu a odolnosť vo všetkých odvetviach s cieľom znížiť a kontrolovať krátkodobé, strednodobé a dlhodobé vplyvy na hospodárstvo, životné prostredie a blahobyt a zdravie;

| E. | keďže Svetový inštitút pre zdroje zistil, že šesť krajín EÚ (Belgicko, Cyprus, Grécko, Portugalsko, Španielsko a Taliansko) čelí vysokému nedostatku vody, a predpokladá, že do roku 2030 nastane 56 % rozdiel medzi obnoviteľnou celosvetovou dodávkou vody a dopytom po nej (13); keďže EEA odhaduje, že nedostatok vody už postihuje 20 % európskeho územia a 30 % jeho obyvateľstva, a náklady na sucho v Európe odhaduje na 2 až 9 miliárd EUR ročne (14); |
| --- | --- |

E.

keďže Svetový inštitút pre zdroje zistil, že šesť krajín EÚ (Belgicko, Cyprus, Grécko, Portugalsko, Španielsko a Taliansko) čelí vysokému nedostatku vody, a predpokladá, že do roku 2030 nastane 56 % rozdiel medzi obnoviteľnou celosvetovou dodávkou vody a dopytom po nej (13); keďže EEA odhaduje, že nedostatok vody už postihuje 20 % európskeho územia a 30 % jeho obyvateľstva, a náklady na sucho v Európe odhaduje na 2 až 9 miliárd EUR ročne (14);

| F. | keďže zmena klímy zmenila charakter vetra a počasia v Európe tak, že pretrvávajú systémy vysokého tlaku vzduchu, čo vedie k dlhým obdobiam s malým množstvom zrážok alebo bez nich, v dôsledku čoho sa vegetačné obdobia plodín stávajú suchšími; keďže pôdna vlhkosť prispieva k dopĺňaniu zásob podzemnej vody, k štruktúre pôdy a bioty, k teplote pôdy a nedostatok vody vedie okrem iného k erózii pôdy a nižšej produkcii plodín; keďže v porovnaní s júnom 2022 sú anomálie pôdnej vlhkosti aj naďalej vo väčšine Európy výrazne záporné v dôsledku nedostatku zrážok a vĺn horúčav, ktoré sa vyskytli v posledných mesiacoch; |
| --- | --- |

F.

keďže zmena klímy zmenila charakter vetra a počasia v Európe tak, že pretrvávajú systémy vysokého tlaku vzduchu, čo vedie k dlhým obdobiam s malým množstvom zrážok alebo bez nich, v dôsledku čoho sa vegetačné obdobia plodín stávajú suchšími; keďže pôdna vlhkosť prispieva k dopĺňaniu zásob podzemnej vody, k štruktúre pôdy a bioty, k teplote pôdy a nedostatok vody vedie okrem iného k erózii pôdy a nižšej produkcii plodín; keďže v porovnaní s júnom 2022 sú anomálie pôdnej vlhkosti aj naďalej vo väčšine Európy výrazne záporné v dôsledku nedostatku zrážok a vĺn horúčav, ktoré sa vyskytli v posledných mesiacoch;

| G. | keďže prognózy výnosov kukurice na zrno, sóje a slnečnice v EÚ sú najviac ovplyvnené, pričom zníženie sa (v porovnaní s priemerom za posledných päť rokov) odhaduje na - 16 %, - 15 %, resp. - 12 %; keďže pravdepodobne budú vo veľkej miere postihnuté aj ostatné plodiny, najmä krmoviny; keďže závažnosť vplyvu sucha a horúčav na poľnohospodársku výrobu sa za posledných 50 rokov približne strojnásobila (15); keďže tieto nižšie úrovne výroby sú obzvlášť znepokojujúce vzhľadom na dôsledky prebiehajúceho konfliktu na Ukrajine na trh s potravinami a krmivami; |
| --- | --- |

G.

keďže prognózy výnosov kukurice na zrno, sóje a slnečnice v EÚ sú najviac ovplyvnené, pričom zníženie sa (v porovnaní s priemerom za posledných päť rokov) odhaduje na - 16 %, - 15 %, resp. - 12 %; keďže pravdepodobne budú vo veľkej miere postihnuté aj ostatné plodiny, najmä krmoviny; keďže závažnosť vplyvu sucha a horúčav na poľnohospodársku výrobu sa za posledných 50 rokov približne strojnásobila (15); keďže tieto nižšie úrovne výroby sú obzvlášť znepokojujúce vzhľadom na dôsledky prebiehajúceho konfliktu na Ukrajine na trh s potravinami a krmivami;

| H. | keďže neudržateľné poľnohospodárske postupy, odlesňovanie a intenzívna urbanizácia zvyšujú riziko výskytu prírodných katastrof, ako aj ich závažnosť; |
| --- | --- |

H.

keďže neudržateľné poľnohospodárske postupy, odlesňovanie a intenzívna urbanizácia zvyšujú riziko výskytu prírodných katastrof, ako aj ich závažnosť;

| I. | keďže podľa najnovšieho Svetového atlasu dezertifikácie je viac ako 75 % rozlohy Zeme už znehodnotenej a je možné, že do roku 2050 sa znehodnotí viac ako 90 %; keďže na úrovni EÚ postihuje dezertifikácia 8 % územia, najmä v južnej, východnej a strednej Európe, a to na ploche 14 miliónov hektárov; keďže 13 členských štátov vyhlásilo, že je postihnutých dezertifikáciou podľa UNCCD; keďže dezertifikácia je okrem iného spôsobená eróziou pôdy, nadmerným spásaním a úbytkom vegetačnej pokrývky, najmä stromov, salinizáciou, úbytkom organických látok v pôde a bioty a znižovaním biodiverzity; keďže v roku 2015 sa EÚ a členské štáty zaviazali dosiahnuť do roku 2030 neutralitu degradácie pôdy v EÚ; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa najnovšieho Svetového atlasu dezertifikácie je viac ako 75 % rozlohy Zeme už znehodnotenej a je možné, že do roku 2050 sa znehodnotí viac ako 90 %; keďže na úrovni EÚ postihuje dezertifikácia 8 % územia, najmä v južnej, východnej a strednej Európe, a to na ploche 14 miliónov hektárov; keďže 13 členských štátov vyhlásilo, že je postihnutých dezertifikáciou podľa UNCCD; keďže dezertifikácia je okrem iného spôsobená eróziou pôdy, nadmerným spásaním a úbytkom vegetačnej pokrývky, najmä stromov, salinizáciou, úbytkom organických látok v pôde a bioty a znižovaním biodiverzity; keďže v roku 2015 sa EÚ a členské štáty zaviazali dosiahnuť do roku 2030 neutralitu degradácie pôdy v EÚ;

| J. | keďže v článku 4 ods. 1 rámcovej smernice o vode (16) sa uvádza, že „členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary podzemných vôd, zabezpečia rovnováhu medzi odberom a dopĺňaním podzemných vôd s cieľom dosiahnutia dobrého stavu podzemných vôd najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia platnosti tejto smernice“; keďže o 22 rokov neskôr len 40 % monitorovaných jazier, ústí, riek a pobrežných vôd spĺňa podmienky „dobrého“ alebo „veľmi dobrého“ ekologického stavu, ktoré sa vyžadujú v smernici; keďže kontrola spôsobilosti podľa uvedenej smernice ukázala, že na takmer 50 % vodných útvarov sa vzťahuje výnimka, čo je neuspokojivé; keďže v minulosti sa uplatňovali zlé postupy a opatrenia v oblasti riadenia, čo malo ničivý vplyv na zadržiavanie vody v pôde, ako napríklad: vyrovnávanie riek a/alebo betónovanie korýt riek, zintenzívnenie využívania pôdy a vysušovanie rybníkov a mokradí; |
| --- | --- |

J.

keďže v článku 4 ods. 1 rámcovej smernice o vode (16) sa uvádza, že „členské štáty budú chrániť, zlepšovať a obnovovať všetky útvary podzemných vôd, zabezpečia rovnováhu medzi odberom a dopĺňaním podzemných vôd s cieľom dosiahnutia dobrého stavu podzemných vôd najneskôr do 15 rokov od dátumu nadobudnutia platnosti tejto smernice“; keďže o 22 rokov neskôr len 40 % monitorovaných jazier, ústí, riek a pobrežných vôd spĺňa podmienky „dobrého“ alebo „veľmi dobrého“ ekologického stavu, ktoré sa vyžadujú v smernici; keďže kontrola spôsobilosti podľa uvedenej smernice ukázala, že na takmer 50 % vodných útvarov sa vzťahuje výnimka, čo je neuspokojivé; keďže v minulosti sa uplatňovali zlé postupy a opatrenia v oblasti riadenia, čo malo ničivý vplyv na zadržiavanie vody v pôde, ako napríklad: vyrovnávanie riek a/alebo betónovanie korýt riek, zintenzívnenie využívania pôdy a vysušovanie rybníkov a mokradí;

| K. | keďže voda je základnou zložkou potravinového cyklu; keďže na dosiahnutie spravodlivého, zdravého, a udržateľného potravinového systému šetrného k životnému prostrediu je nevyhnutná dobrá kvalita podzemných a povrchových vôd, ako aj ich dostupnosť v dostatočnom množstve, ako sa uvádza v stratégii Z farmy na stôl; keďže dostatočné množstvo čistej vody je nevyhnutné pre realizáciu a dosiahnutie skutočného obehového hospodárstva v EÚ; keďže v nariadení o strategických plánoch spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) (17) sa stanovuje cieľ „podporovať udržateľný rozvoj a efektívny manažment prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch, a to aj znížením závislosti od chemikálií“; |
| --- | --- |

K.

keďže voda je základnou zložkou potravinového cyklu; keďže na dosiahnutie spravodlivého, zdravého, a udržateľného potravinového systému šetrného k životnému prostrediu je nevyhnutná dobrá kvalita podzemných a povrchových vôd, ako aj ich dostupnosť v dostatočnom množstve, ako sa uvádza v stratégii Z farmy na stôl; keďže dostatočné množstvo čistej vody je nevyhnutné pre realizáciu a dosiahnutie skutočného obehového hospodárstva v EÚ; keďže v nariadení o strategických plánoch spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) (17) sa stanovuje cieľ „podporovať udržateľný rozvoj a efektívny manažment prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch, a to aj znížením závislosti od chemikálií“;

| L. | keďže poľnohospodárstvo závisí od dostupnosti vody; keďže zavlažovanie pomáha chrániť poľnohospodárov pred premenlivosťou klímy a zvyšuje výnosy, ale zároveň predstavuje značný tlak na vodné zdroje; keďže v roku 2016 bolo zavlažovaných len 6 % (18) poľnohospodárskej pôdy EÚ, čo však predstavovalo 24 % všetkých odberov vody v EÚ; keďže podľa osobitnej správy Európskeho dvora audítorov o udržateľnom využívaní vody v poľnohospodárstve nebolo vykonávanie SPP dôsledne zosúladené s vodnou politikou EÚ a nezlepšenie tohto stavu by mohlo viesť k zvýšenému tlaku na vodné zdroje; |
| --- | --- |

L.

keďže poľnohospodárstvo závisí od dostupnosti vody; keďže zavlažovanie pomáha chrániť poľnohospodárov pred premenlivosťou klímy a zvyšuje výnosy, ale zároveň predstavuje značný tlak na vodné zdroje; keďže v roku 2016 bolo zavlažovaných len 6 % (18) poľnohospodárskej pôdy EÚ, čo však predstavovalo 24 % všetkých odberov vody v EÚ; keďže podľa osobitnej správy Európskeho dvora audítorov o udržateľnom využívaní vody v poľnohospodárstve nebolo vykonávanie SPP dôsledne zosúladené s vodnou politikou EÚ a nezlepšenie tohto stavu by mohlo viesť k zvýšenému tlaku na vodné zdroje;

| M. | keďže nová SPP, ktorá nadobudne platnosť v roku 2023, obmedzuje investície do zväčšovania zavlažovaných plôch v oblastiach, kde je stav vodných útvarov „horší ako dobrý“; |
| --- | --- |

M.

keďže nová SPP, ktorá nadobudne platnosť v roku 2023, obmedzuje investície do zväčšovania zavlažovaných plôch v oblastiach, kde je stav vodných útvarov „horší ako dobrý“;

| N. | keďže odber vody z otvorených a podzemných vôd na pitie, pre priemysel a poľnohospodárstvo, ktorý je ešte znásobený extrémne vysokými teplotami a nedostatkom zrážok, znamená zvýšenú koncentráciu znečisťujúcich látok a živín, a tým aj výskyt toxických rias a patogénov, ako sa to stalo v európskych riečnych systémoch, ústiach riek a vodných nádržiach, čo vedie k masovému úhynu sladkovodných živočíchov a rýb, kolapsu rybolovu a zániku zdrojov obživy; keďže vysoké teploty vody tiež znižujú obsah kyslíka, čo má závažný vplyv na ryby; keďže znížený prietok vody v rieke spojený s bagrovaním uvoľňuje koncentrované toxíny, ktoré sa nahromadili v sedimentoch, čo má veľký vplyv na vodné organizmy a rybolov v spodných tokoch; |
| --- | --- |

N.

keďže odber vody z otvorených a podzemných vôd na pitie, pre priemysel a poľnohospodárstvo, ktorý je ešte znásobený extrémne vysokými teplotami a nedostatkom zrážok, znamená zvýšenú koncentráciu znečisťujúcich látok a živín, a tým aj výskyt toxických rias a patogénov, ako sa to stalo v európskych riečnych systémoch, ústiach riek a vodných nádržiach, čo vedie k masovému úhynu sladkovodných živočíchov a rýb, kolapsu rybolovu a zániku zdrojov obživy; keďže vysoké teploty vody tiež znižujú obsah kyslíka, čo má závažný vplyv na ryby; keďže znížený prietok vody v rieke spojený s bagrovaním uvoľňuje koncentrované toxíny, ktoré sa nahromadili v sedimentoch, čo má veľký vplyv na vodné organizmy a rybolov v spodných tokoch;

| O. | keďže 60 % povodí riek sa nachádza v nadnárodných regiónoch, zásadný význam má účinná cezhraničná spolupráca; keďže 20 európskych krajín má viac ako 10 % svojich vodných zdrojov závislých od iných krajín, pričom v prípade piatich krajín pochádza viac ako 75 % zdrojov vody zo zahraničia prostredníctvom riek (19); keďže nedodržiavanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (20) v pohraničných regiónoch spôsobuje zhoršenie stavu cezhraničných vodných útvarov, čo znemožňuje dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode v prijímajúcom členskom štáte; keďže hoci sa v rámcovej smernici o vode spomínajú „príslušné ekoregióny“, v praxi je spolupráca v oblasti vody slabá; keďže sa očakáva, že v dôsledku nedostatku zdrojov sa hydropolitická zložitosť spoločných povodí zvýši; |
| --- | --- |

O.

keďže 60 % povodí riek sa nachádza v nadnárodných regiónoch, zásadný význam má účinná cezhraničná spolupráca; keďže 20 európskych krajín má viac ako 10 % svojich vodných zdrojov závislých od iných krajín, pričom v prípade piatich krajín pochádza viac ako 75 % zdrojov vody zo zahraničia prostredníctvom riek (19); keďže nedodržiavanie smernice o čistení komunálnych odpadových vôd (20) v pohraničných regiónoch spôsobuje zhoršenie stavu cezhraničných vodných útvarov, čo znemožňuje dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode v prijímajúcom členskom štáte; keďže hoci sa v rámcovej smernici o vode spomínajú „príslušné ekoregióny“, v praxi je spolupráca v oblasti vody slabá; keďže sa očakáva, že v dôsledku nedostatku zdrojov sa hydropolitická zložitosť spoločných povodí zvýši;

| P. | keďže obnoviteľné zdroje vody na obyvateľa sa v EÚ za posledných 60 rokov znížili o 17 %; keďže viaceré krajiny EÚ museli v posledných mesiacoch v dôsledku sucha obmedziť prísun pitnej vody, pričom napríklad niektoré komunity museli dovážať pitnú vodu v cisternách; keďže úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotreby vody v Únii; |
| --- | --- |

P.

keďže obnoviteľné zdroje vody na obyvateľa sa v EÚ za posledných 60 rokov znížili o 17 %; keďže viaceré krajiny EÚ museli v posledných mesiacoch v dôsledku sucha obmedziť prísun pitnej vody, pričom napríklad niektoré komunity museli dovážať pitnú vodu v cisternách; keďže úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotreby vody v Únii;

| Q. | keďže 20 až 40 % vody, ktorá je v Európe k dispozícii, sa premrhá, okrem iného v dôsledku únikov vody v rozvodnom systéme, nedostatočnej inštalácie technológií na úsporu vody, nadmerného a zbytočného zavlažovania a kvapkajúcich kohútikov; |
| --- | --- |

Q.

keďže 20 až 40 % vody, ktorá je v Európe k dispozícii, sa premrhá, okrem iného v dôsledku únikov vody v rozvodnom systéme, nedostatočnej inštalácie technológií na úsporu vody, nadmerného a zbytočného zavlažovania a kvapkajúcich kohútikov;

| R. | keďže ročné prietoky riek v južnej a juhovýchodnej Európe klesajú a v severnej a severovýchodnej Európe stúpajú; keďže výroba vodnej energie a chladiace systémy elektrární sú vážne postihnuté; keďže projekt AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) preukázal, že európske rieky blokuje viac ako 1 milión prekážok, pričom viac ako 85 % menších hrádzí je v zlom stave alebo sú nefunkčné; keďže všetky prekážky majú vplyv na zdravie rieky a kolobeh vody, menia prirodzený tok rieky a blokujú migračné trasy rýb; |
| --- | --- |

R.

keďže ročné prietoky riek v južnej a juhovýchodnej Európe klesajú a v severnej a severovýchodnej Európe stúpajú; keďže výroba vodnej energie a chladiace systémy elektrární sú vážne postihnuté; keďže projekt AMBER (Adaptive Management of Barriers in European Rivers) preukázal, že európske rieky blokuje viac ako 1 milión prekážok, pričom viac ako 85 % menších hrádzí je v zlom stave alebo sú nefunkčné; keďže všetky prekážky majú vplyv na zdravie rieky a kolobeh vody, menia prirodzený tok rieky a blokujú migračné trasy rýb;

| S. | keďže znížené hladiny a objemy vody majú vážny vplyv na odvetvia energetiky založené na fosílnych, jadrových a vodných zdrojoch a na chladiace systémy; keďže suchá tohto leta ešte viac prehĺbili vážny výpadok na trhu s energiou, ktorému Európa čelí; keďže následné vplyvy môžu mať ďalší vplyv na vodné ekosystémy, ktoré sú už teraz postihnuté vlnami horúčav; |
| --- | --- |

S.

keďže znížené hladiny a objemy vody majú vážny vplyv na odvetvia energetiky založené na fosílnych, jadrových a vodných zdrojoch a na chladiace systémy; keďže suchá tohto leta ešte viac prehĺbili vážny výpadok na trhu s energiou, ktorému Európa čelí; keďže následné vplyvy môžu mať ďalší vplyv na vodné ekosystémy, ktoré sú už teraz postihnuté vlnami horúčav;

| T. | keďže mnohé turistické aktivity sú závislé od riek; keďže nedostatok vody v súčasnosti postihuje 17 % územia EÚ, pričom situácia je znepokojujúcejšia v oblasti Stredozemného mora, kde približne 50 % obyvateľstva čelila neustálemu nedostatku vody počas letných mesiacov a mnohé turistické lokality museli kvôli suchu pozastaviť svoju činnosť; |
| --- | --- |

T.

keďže mnohé turistické aktivity sú závislé od riek; keďže nedostatok vody v súčasnosti postihuje 17 % územia EÚ, pričom situácia je znepokojujúcejšia v oblasti Stredozemného mora, kde približne 50 % obyvateľstva čelila neustálemu nedostatku vody počas letných mesiacov a mnohé turistické lokality museli kvôli suchu pozastaviť svoju činnosť;

| U. | keďže nedostatok zrážok a masívne odbery vody na zavlažovanie majú vplyv na riečnu dopravu a spôsobujú ťažkosti so zásobovaním ťažkými materiálmi, najmä v údolí rieky Rýn, čo má negatívny vplyv na mnohé odvetvia činnosti; keďže hlavné európske vodné toky, najmä Rýn, Dunaj a Pád, zaznamenali kriticky nízke hladiny, čo malo vplyv na poľnohospodárstvo, pitnú vodu, ekosystémy a obchod; |
| --- | --- |

U.

keďže nedostatok zrážok a masívne odbery vody na zavlažovanie majú vplyv na riečnu dopravu a spôsobujú ťažkosti so zásobovaním ťažkými materiálmi, najmä v údolí rieky Rýn, čo má negatívny vplyv na mnohé odvetvia činnosti; keďže hlavné európske vodné toky, najmä Rýn, Dunaj a Pád, zaznamenali kriticky nízke hladiny, čo malo vplyv na poľnohospodárstvo, pitnú vodu, ekosystémy a obchod;

| V. | keďže lesy sú čoraz zraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy, najmä rastúcemu výskytu lesných požiarov; keďže roky sucha a degradácie vytvorili ideálne podmienky na šírenie lesných požiarov; keďže Európa zažíva lesné požiare dramatických rozmerov; |
| --- | --- |

V.

keďže lesy sú čoraz zraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy, najmä rastúcemu výskytu lesných požiarov; keďže roky sucha a degradácie vytvorili ideálne podmienky na šírenie lesných požiarov; keďže Európa zažíva lesné požiare dramatických rozmerov;

| W. | keďže za 10 rokov (od roku 2011 do roku 2021) vyhorelo viac ako päť miliónov hektárov lesov, najmä v dôsledku sucha; keďže len v období od 4. júna do 3. septembra 2022 spôsobili lesné požiare celkovú spálenú plochu 500 000 hektárov (21), pričom kapacita EÚ na boj s lesnými požiarmi dosiahla svoje hranice; keďže prírodné požiare na celom území Únie zničili cenné lokality, ako sú prírodné parky a geoparky UNESCO, čo malo za následok stratu biodiverzity, plodín a pasienkov; |
| --- | --- |

W.

keďže za 10 rokov (od roku 2011 do roku 2021) vyhorelo viac ako päť miliónov hektárov lesov, najmä v dôsledku sucha; keďže len v období od 4. júna do 3. septembra 2022 spôsobili lesné požiare celkovú spálenú plochu 500 000 hektárov (21), pričom kapacita EÚ na boj s lesnými požiarmi dosiahla svoje hranice; keďže prírodné požiare na celom území Únie zničili cenné lokality, ako sú prírodné parky a geoparky UNESCO, čo malo za následok stratu biodiverzity, plodín a pasienkov;

| X. | keďže suchá a horúčavy súvisiace so zmenou klímy sťažujú boj s požiarmi, pretože tieto podmienky uľahčujú rýchle šírenie požiarov a zvyšujú ich závažnosť; keďže zmena klímy zvýši frekvenciu lesných požiarov a ich ničivý potenciál a sezóna prírodných požiarov v Európe sa pravdepodobne začne skôr a skončí neskôr; keďže tieto bezprecedentné zmeny by sa mali zohľadniť v postupoch zvládania požiarov v členských štátoch; |
| --- | --- |

X.

keďže suchá a horúčavy súvisiace so zmenou klímy sťažujú boj s požiarmi, pretože tieto podmienky uľahčujú rýchle šírenie požiarov a zvyšujú ich závažnosť; keďže zmena klímy zvýši frekvenciu lesných požiarov a ich ničivý potenciál a sezóna prírodných požiarov v Európe sa pravdepodobne začne skôr a skončí neskôr; keďže tieto bezprecedentné zmeny by sa mali zohľadniť v postupoch zvládania požiarov v členských štátoch;

| Y. | keďže stabilné, zmiešané, rôznoveké a viacdruhové lesy s biodiverzitou so súvislým porastom prinášajú mnohé vedľajšie výhody, najmä zmierňovanie následkov sucha a horúčav; keďže agrolesnícke systémy a stromy začlenené do agroekosystémov takisto prinášajú mnohé výhody vrátane produktivity a odolnosti; |
| --- | --- |

Y.

keďže stabilné, zmiešané, rôznoveké a viacdruhové lesy s biodiverzitou so súvislým porastom prinášajú mnohé vedľajšie výhody, najmä zmierňovanie následkov sucha a horúčav; keďže agrolesnícke systémy a stromy začlenené do agroekosystémov takisto prinášajú mnohé výhody vrátane produktivity a odolnosti;

| Z. | keďže vlny horúčav a suchá majú nepriaznivý vplyv na príjmy poľnohospodárov, čo môže viesť k opúšťaniu poľnohospodárskych podnikov; keďže okrem toho môže opúšťanie poľnohospodárskych podnikov vytvoriť podmienky prispievajúce k vzniku prírodných požiarov; |
| --- | --- |

Z.

keďže vlny horúčav a suchá majú nepriaznivý vplyv na príjmy poľnohospodárov, čo môže viesť k opúšťaniu poľnohospodárskych podnikov; keďže okrem toho môže opúšťanie poľnohospodárskych podnikov vytvoriť podmienky prispievajúce k vzniku prírodných požiarov;

| AA. | keďže OSN odhaduje, že od roku 1970 zaniklo na celom svete 35 % mokradí, a to trikrát rýchlejšie ako v prípade lesov, napriek tomu, že poskytujú mnohé výhody; keďže pobrežné mokrade, ako sú mangrovové porasty, zachytávajú uhlík až 55-krát rýchlejšie ako tropické dažďové pralesy; keďže rašeliniská, ktoré pokrývajú len 3 % zemského povrchu, dokážu zachytiť 30 % všetkého uhlíka v pôde len vtedy, keď sú mokré, pričom absorbovaním prebytočnej vody dokážu zabrániť záplavám a suchu; keďže podľa Komisie sa v EÚ stratili približne dve tretiny mokradí, ktoré existovali pred 100 rokmi; |
| --- | --- |

AA.

keďže OSN odhaduje, že od roku 1970 zaniklo na celom svete 35 % mokradí, a to trikrát rýchlejšie ako v prípade lesov, napriek tomu, že poskytujú mnohé výhody; keďže pobrežné mokrade, ako sú mangrovové porasty, zachytávajú uhlík až 55-krát rýchlejšie ako tropické dažďové pralesy; keďže rašeliniská, ktoré pokrývajú len 3 % zemského povrchu, dokážu zachytiť 30 % všetkého uhlíka v pôde len vtedy, keď sú mokré, pričom absorbovaním prebytočnej vody dokážu zabrániť záplavám a suchu; keďže podľa Komisie sa v EÚ stratili približne dve tretiny mokradí, ktoré existovali pred 100 rokmi;

| AB. | keďže Valné zhromaždenie OSN uznalo 28. júla 2010 právo na vodu a sanitáciu za ľudské právo; keďže čistá pitná voda je základom všetkých ľudských práv; keďže v roku 2013 podpísalo 1 884 790 občanov európsku iniciatívu občanov s názvom Right2Water o práve na vodu a sanitáciu; keďže v súčasnosti 1 milión občanov EÚ nemá prístup k vode a 8 miliónov nemá prístup k sanitácii; |
| --- | --- |

AB.

keďže Valné zhromaždenie OSN uznalo 28. júla 2010 právo na vodu a sanitáciu za ľudské právo; keďže čistá pitná voda je základom všetkých ľudských práv; keďže v roku 2013 podpísalo 1 884 790 občanov európsku iniciatívu občanov s názvom Right2Water o práve na vodu a sanitáciu; keďže v súčasnosti 1 milión občanov EÚ nemá prístup k vode a 8 miliónov nemá prístup k sanitácii;

| AC. | keďže sucho zhoršuje životné podmienky ľudí z dôvodu horúčav a nedostatku vody; keďže najodkázanejšie osoby sú neúmerne postihnuté; keďže v európskych krajinách, ktoré sú najviac postihnuté suchom, dochádza k nadmernej úmrtnosti; keďže sucho poškodzuje najohrozenejšie budovy a zhoršuje tak kvalitu života obyvateľov; |
| --- | --- |

AC.

keďže sucho zhoršuje životné podmienky ľudí z dôvodu horúčav a nedostatku vody; keďže najodkázanejšie osoby sú neúmerne postihnuté; keďže v európskych krajinách, ktoré sú najviac postihnuté suchom, dochádza k nadmernej úmrtnosti; keďže sucho poškodzuje najohrozenejšie budovy a zhoršuje tak kvalitu života obyvateľov;

| AD. | keďže sucho a ďalšie účinky zmeny klímy majú vplyv na duševné zdravie a posilňujú úzkosť, najmä u mladých ľudí; |
| --- | --- |

AD.

keďže sucho a ďalšie účinky zmeny klímy majú vplyv na duševné zdravie a posilňujú úzkosť, najmä u mladých ľudí;

| AE. | keďže rozpočet Fondu solidarity EÚ (FSEÚ) nepostačuje na primeranú reakciu na veľké prírodné katastrofy a na vyjadrenie európskej solidarity s regiónmi postihnutými katastrofami; |
| --- | --- |

AE.

keďže rozpočet Fondu solidarity EÚ (FSEÚ) nepostačuje na primeranú reakciu na veľké prírodné katastrofy a na vyjadrenie európskej solidarity s regiónmi postihnutými katastrofami;

| AF. | keďže sucho môže mať kaskádové účinky, pričom straty spôsobené suchom v EÚ sa odhadujú na 9 miliárd EUR ročne; keďže z analýzy Spoločného výskumného centra vyplýva, že vplyv sucha na európske hospodárstvo by mohol do roku 2100 dosiahnuť viac ako 65 miliárd EUR ročne (22); keďže ak globálne teploty prekročia teplotné ciele Parížskej dohody, očakáva sa, že suchá sa budú vyskytovať dvakrát častejšie a absolútne ročné straty spôsobené suchom v Európe by sa zvýšili na 40 miliárd EUR ročne (23); keďže náklady na nečinnosť sú oveľa vyššie ako náklady na investície do ambicióznych opatrení v oblasti klímy v súčasnosti (24); |
| --- | --- |

AF.

keďže sucho môže mať kaskádové účinky, pričom straty spôsobené suchom v EÚ sa odhadujú na 9 miliárd EUR ročne; keďže z analýzy Spoločného výskumného centra vyplýva, že vplyv sucha na európske hospodárstvo by mohol do roku 2100 dosiahnuť viac ako 65 miliárd EUR ročne (22); keďže ak globálne teploty prekročia teplotné ciele Parížskej dohody, očakáva sa, že suchá sa budú vyskytovať dvakrát častejšie a absolútne ročné straty spôsobené suchom v Európe by sa zvýšili na 40 miliárd EUR ročne (23); keďže náklady na nečinnosť sú oveľa vyššie ako náklady na investície do ambicióznych opatrení v oblasti klímy v súčasnosti (24);

| AG. | keďže klimatická kríza prehlbuje existujúce nerovnosti; keďže domácnosti s nízkymi príjmami a zraniteľné osoby sú obzvlášť postihnuté klimatickou krízou a potrebujú osobitnú podporu, aby sa mohli prispôsobiť meniacej sa klíme; keďže je potrebné chrániť pracovníkov pred nepriaznivými dôsledkami klimatickej krízy na pracovisku; |
| --- | --- |

AG.

keďže klimatická kríza prehlbuje existujúce nerovnosti; keďže domácnosti s nízkymi príjmami a zraniteľné osoby sú obzvlášť postihnuté klimatickou krízou a potrebujú osobitnú podporu, aby sa mohli prispôsobiť meniacej sa klíme; keďže je potrebné chrániť pracovníkov pred nepriaznivými dôsledkami klimatickej krízy na pracovisku;

| 1. | vyjadruje hlbokú sústrasť a solidaritu s rodinami obetí nedávnych extrémnych výkyvov počasia a s obyvateľmi zničených oblastí a vyjadruje úctu obetavosti hasičov a záchranárov na plný úväzok, dobrovoľných hasičov a záchranárov, národných, regionálnych a miestnych orgánov zapojených do záchranných prác, ako aj občanov, ktorí sa snažili zachrániť ľudí a zabrániť šíreniu požiarov, pričom často riskovali vlastné životy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje význam udržateľného hospodárenia s vodou pre zaručenie potravinovej bezpečnosti a vyzýva Komisiu, aby nenavrhovala ďalšie právne predpisy EÚ, ktoré ohrozujú alebo by mohli ohroziť našu potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že tieto extrémne poveternostné podmienky sú znakom potreby ambicióznejších opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu; domnieva sa, že EÚ by mala v tomto procese zohrávať vedúcu úlohu a posilniť svoje úsilie vo všetkých sektoroch; pripomína, že v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy a Parížskou dohodou, ako aj s najlepšími dostupnými vedeckými poznatkami by EÚ mala zintenzívniť svoje opatrenia v oblasti klímy, a to tak v oblasti zmierňovania s cieľom udržať globálne otepľovanie do 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, ako aj v oblasti adaptácie s cieľom podporiť odolnosť; žiada EÚ, aby do 27. zasadnutia Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP27) aktualizovala svoje vnútroštátne stanovené príspevky v rámci Parížskej dohody a zvýšila svoj cieľ znížiť emisie skleníkových plynov, a to v súlade s najlepšie dostupnými vedeckými poznatkami; vyzýva na čo najvyššie ambície v súvislosti s balíkom Fit for 55; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje znepokojenie nad zisteniami správy Programu OSN pre životné prostredie z roku 2021 o medzere v oblasti emisií, najmä nad skutočnosťou, že napriek ambicióznejším klimatickým záväzkom prijatým v minulom roku predpokladané emisie vedú svet k nárastu teploty o 2,7 oC, ak sa tieto národné záväzky plne zrealizujú, čo by malo závažné dôsledky na celom svete; naliehavo preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa aj naďalej pevne zaviazali k Zelenej dohode EÚ a aby zintenzívnili opatrenia na zmiernenie zmeny klímy, adaptáciu na ňu a odolnosť voči nej, pričom by mali venovať osobitnú pozornosť extrémnym poveternostným javom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očakáva, že návrh Komisie týkajúci sa právneho predpisu EÚ o obnove prírody (25) bude príležitosťou na zlepšenie synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou na ňu, predchádzaním katastrofám a obnovou prírody; očakáva, že poskytne rámec pre obnovu ekosystémov odolných voči suchu vrátane obnovy rôznovekých a viacdruhových lesov s biodiverzitou so súvislým porastom, mokradí, prirodzeného vegetačného pokryvu, dynamiky záplavových oblastí, prirodzenej infiltrácie v celej krajine, ako aj zlepšení odolnosti povodí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podporuje zámer Komisie prispieť k celkovému ochladzovaciemu účinku vytvorením platformy EÚ pre rozvoj zelených oblastí v mestách; vyzýva Komisiu, aby stanovila ambiciózne a konkrétne záväzné ciele v oblasti mestskej biodiverzity, riešení blízkych prírode, ekosystémových prístupov a zelenej infraštruktúry, ktoré budú prínosné pre ľudí aj voľne žijúce živočíchy a prispejú k celkovým cieľom v oblasti biodiverzity; zdôrazňuje, že je potrebné zahrnúť opatrenia, ako je minimálny podiel zelených striech na nových budovách, podpora mestského poľnohospodárstva vrátane prípadného využívania produktívnych stromov, nepoužívanie chemických pesticídov, zníženie používania hnojív v mestských zelených oblastiach EÚ a zvýšenie počtu zelených plôch podľa počtu obyvateľov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva členské štáty, aby stanovili priority a určili krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia na obnovu ekosystémov poškodených v dôsledku extrémnych výkyvov počasia; ďalej žiada, aby sa v usmerneniach EÚ pre plány obnovy po núdzových situáciách určili prioritné oblasti pre fázy obnovy, zotavenia a rekonštrukcie po katastrofách spôsobených povodňami, lesnými požiarmi, horúčavami alebo suchom vrátane odporúčaní na zvýšenie odolnosti a oživenie zdrojov obživy, hospodárstva a postihnutého životného prostredia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada Komisiu, aby poskytla usmernenie, ktoré môžu zainteresované strany využiť na posilnenie odolnosti ľudí aj ekosystémov voči suchu; zdôrazňuje, že v oblasti výskumu a monitorovania je potrebná koordinovaná činnosť na európskej úrovni, a to medzi už existujúcimi subjektmi, ako je Európske stredisko pre monitorovanie sucha, EEA, služba riadenia mimoriadnych situácií programu Copernicus a ďalšie príslušné zainteresované strany; zdôrazňuje, že v oblasti financovania by sa mala určiť vhodná finančná podpora v kontexte SPP, národných plánov obnovy a odolnosti a iných regionálnych fondov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznáva osobitnú zraniteľnosť stredomorských krajín a význam nasadenia osobitných mechanizmov a zdrojov na riešenie rizík a účinkov týchto extrémnych javov na týchto územiach; zdôrazňuje, že sucho a iné klimatické krízové javy nemajú vplyv len na životné prostredie, ale aj sociálne, kultúrne, hospodárske a politické dôsledky, čím sa zvyšuje riziko prehlbovania sociálnych nerovností; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje negatívny vplyv prírodných katastrof na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v EÚ, čo bráni vykonávaniu politiky súdržnosti Únie; v tejto súvislosti pripomína, že do energetickej transformácie, dekarbonizácie a obnoviteľných zdrojov energie sa zo zdrojov politiky súdržnosti do roku 2030 preinvestuje viac ako 100 miliárd EUR; uznáva osobitnú zraniteľnosť území uvedených v článku 174 ZFEÚ, najmä ostrovov a horských regiónov, a v článku 349 ZFEÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opätovne vyjadruje podporu adaptačnej stratégii EÚ; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v adaptačnej stratégii nie sú stanovené konkrétne, merateľné a časovo ohraničené ciele pre EÚ a jej členské štáty, aby sa stali odolnými voči zmene klímy, a pripomína výzvu Európskeho parlamentu na stanovenie záväzných a merateľných cieľov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla komplexný, ambiciózny a právne záväzný európsky rámec na adaptáciu na zmenu klímy vrátane vhodných legislatívnych nástrojov s osobitným dôrazom na najzraniteľnejšie regióny; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby urýchlene vypracovala komplexné hodnotenie klimatických rizík v celej EÚ, pričom by venovala osobitnú pozornosť rizikám sucha, lesných požiarov, zdravotným hrozbám, zraniteľnosti ekosystémov a vplyvu na kritickú infraštruktúru a sieťové ohniská s cieľom usmerniť a uprednostniť krátkodobé, strednodobé a dlhodobé úsilie v oblasti adaptácie a odolnosti; vyzýva najmä na dokončenie záťažového testu odolnosti EÚ voči zmene klímy pre kľúčovú infraštruktúru do leta 2023; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, ako klimatická kríza prehlbuje existujúce nerovnosti; zdôrazňuje, že domácnosti s nízkymi príjmami a zraniteľné osoby sú obzvlášť postihnuté klimatickou krízou a potrebujú osobitnú podporu, aby sa mohli prispôsobiť meniacej sa klíme; víta sociálne politiky vo všetkých členských štátoch, ktoré chránia pracovníkov pred nepriaznivými dôsledkami klimatickej krízy na pracovisku, a nabáda členské štáty, aby začlenili prispôsobovanie sa zmene klímy do svojich pracovných a sociálnych politík; |
| --- | --- |

13.

Civilná ochrana a reakcia na núdzové situácie

| 14. | zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja a plného využívania mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany v súvislosti s lesnými požiarmi a inými prírodnými katastrofami; vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala a šírila medzi členskými štátmi poznatky o tom, ako prispôsobiť lesy súčasnej a očakávanej zmene klímy v súlade s novou adaptačnou stratégiou EÚ; vyzýva Komisiu, aby na základe zlepšených produktov programu Copernicus a iných údajov diaľkového prieskumu vypracovala posúdenia a mapy rizika lesných požiarov s cieľom podporiť preventívne opatrenia; zdôrazňuje význam posilnenia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany s cieľom zabezpečiť primerané kapacity na boj proti lesným požiarom v EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili vytvorenie novej stálej flotily rescEU, a naliehavo ich žiada, aby na tento účel zabezpečili dostatočné finančné prostriedky a čo najskôr rozšírili existujúcu sezónnu európsku bezpečnostnú sieť; |
| --- | --- |

15.

| 16. | so znepokojením berie na vedomie obmedzenia súčasného rámca reakcie na katastrofy na úrovni EÚ, ktorý je založený na dobrovoľnej rezerve vopred vyčlenených zdrojov členských štátov na reakciu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosť rozšírenia kapacít a právomocí EÚ v oblasti reakcie na katastrofy vzhľadom na čoraz častejšie a závažnejšie klimatické katastrofy, najmä prostredníctvom vytvorenia stálych jednotiek civilnej ochrany EÚ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada rozšírenie súčasnej dobrovoľnej hasičskej rezervy v rámci rescEU a vyzýva všetky členské štáty, aby zvážili zaradenie časti svojich národných hasičských jednotiek do európskej rezervy; žiada Komisiu, aby predložila akčný plán na zvýšenie schopnosti EÚ reagovať; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje modernizáciu prostriedkov civilnej ochrany prostredníctvom nových spoločných verejných obstarávaní, aby sa vybavenie a pozemné a vzdušné prostriedky lepšie prispôsobili geografickým podmienkam rôznych území EÚ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva na posilnenie sezónneho predbežného rozmiestnenia hasičov v ohniskách prírodných požiarov na základe úspechu pilotného programu, ktorý sa toto leto uskutočnil v Grécku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili investície do výskumu a inovácií a podporili vytvorenie európskeho centra excelentnosti v oblasti civilnej ochrany, najmä na podporu odbornej prípravy pracovníkov v oblasti boja proti požiarom a krízového riadenia a na podporu výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripomína, že Fond solidarity EÚ bol niekoľkokrát zmenený s cieľom rozšíriť jeho rozsah pôsobnosti a že rozpočtový riadok pre FSEÚ na rok 2022 už bol plne mobilizovaný v dôsledku nárastu prírodných katastrof; vyzýva na výrazné zvýšenie rozpočtu FSEÚ, ktoré pomôže regiónom predvídať a zmierňovať dôsledky zmeny klímy a rozšíri rozsah pôsobnosti FSEÚ tak, aby z neho bolo možné podporovať aj obnovu alebo novú výstavbu verejnej a súkromnej infraštruktúry odolnejšej voči zmene klímy; zdôrazňuje, že závažnosť niektorých prírodných katastrof je v niektorých prípadoch aj dôsledkom faktorov spôsobených človekom vrátane neobozretného územného plánovania, ktoré vedie k výstavbe obydlí a infraštruktúry v riečnych záplavových oblastiach alebo na územiach ohrozených zosuvmi pôdy; v tejto súvislosti pripomína, že úhrady z FSEÚ by mali podporovať väčšiu odolnosť a udržateľnosť financovaním ekosystémových riešení (napr. opätovné zalesňovanie, obnova biotopov, rekonštrukcia odolná voči zemetraseniu); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína, že je nevyhnutné smerovať pomoc a finančné prostriedky čo najrýchlejšie, najjednoduchšie a najflexibilnejšie do postihnutých regiónov, a zdôrazňuje, že súčinnosť medzi FSEÚ a mechanizmom EÚ v oblasti civilnej ochrany, časťou Európskeho fondu regionálneho rozvoja venovanou adaptácii na zmenu klímy a programami územnej spolupráce je nevyhnutná pre vytvorenie komplexného systému reakcie a odolnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby podporovala účasť občianskej spoločnosti na prevencii a riešení následkov sucha a zmeny klímy; vyzýva Komisiu, aby navrhla európsku iniciatívu v oblasti občianskej angažovanosti a podporovala dobrovoľné iniciatívy v oblasti reakcie na katastrofy; |
| --- | --- |

23.

Poľnohospodárstvo

| 24. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere posúdila vplyv pretrvávajúceho sucha na produkciu potravín v EÚ v tomto roku a na zásobovanie obyvateľstva potravinami počas nadchádzajúcej zimy; okrem toho vyzýva Komisiu a Radu, aby zvážili, aké nápravné opatrenia možno prijať a akú podporu možno poskytnúť, aby sa zabezpečilo, že prvovýrobcovia potravín, ktorí utrpeli straty vo výrobe v dôsledku škôd spôsobených horúčavami a suchom, budú môcť bezodkladne obnoviť nové výrobné cykly na zabezpečenie základných potravín; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že je dôležité prekročiť rámec krátkodobých opatrení a zmierniť súčasnú krízu; zdôrazňuje, že EÚ musí pokračovať v prispôsobovaní svojich potravinových systémov, aby boli dlhodobo odolnejšie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby investovali do výskumu a inovácií s cieľom uľahčiť zavádzanie odrôd a postupov, ktoré sú odolnejšie voči suchu a zmene klímy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vykonávanie národných strategických plánov SPP s cieľom zvýšiť efektívnosť využívania vody v poľnohospodárstve, aby sa znížila spotreba body a podporila väčšia odolnosť voči suchu a aby sa zároveň celkovo znížilo hydromorfologické zaťaženie, pričom by sa mali zohľadniť zistenia osobitnej správy Dvora audítorov o udržateľnom využívaní vody v poľnohospodárstve; víta zavedenie nových ekologických režimov, ktoré by mali uľahčiť prechod na odolnejšie a ekologickejšie poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby zvýšili podiel podpory poľnohospodárstva určenej na prevenciu a riadenie rizík v poľnohospodárstve a zvážili rozšírenie verejných systémov poistenia rizík dôsledkov zmeny klímy; vyzýva Komisiu, aby podporovala výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti a v oblasti ďalších zmierňujúcich opatrení; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ďalej vyzýva Komisiu, aby identifikovala finančné zdroje na pomoc poľnohospodárskym podnikom, na kompenzáciu strát v dôsledku škôd spôsobených suchom alebo inými javmi vyplývajúcimi z núdzových situácií v oblasti klímy, aby stimulovala zvyšovanie odolnosti voči zmene klímy a udržateľnosti a zabezpečila, aby táto kríza neviedla k definitívnemu ukončeniu činnosti poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby za prioritu považovali vytvorenie rezervných zásob strategických krmív a potravín ako jeden zo spôsobov zmierňovania najškodlivejších vplyvov sucha, ako sú napríklad veľké medziročné rozdiely vo výnosoch, a vyzýva Komisiu, aby túto otázku riešila na medzinárodnej úrovni tým, že bude vzhľadom na vplyv zmeny klímy na poľnohospodárstvo a dodávky potravín vytvárať možnosti skladovania potravín, čo by bol jeden zo stabilizačných nástrojov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje potrebu účinnejších a cielenejších zavlažovacích systémov v poľnohospodárstve, ako aj kapacity zásobníkov vody a celkového nového nastavenia potrieb v oblasti zavlažovania, aby sa dosiahlo udržateľné využívanie vodných zdrojov; pripomína, že investície do zavlažovacích kapacít a kapacít zásobníkov vody sa podporujú len vtedy, ak vedú k úsporám vody; zdôrazňuje, že by sa mali uprednostniť investície do obnovy ekosystémov a výrobných metód prechádzajúcich na agroekológiu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | berie na vedomie rozhodnutie prijaté v rámci novej reformy SPP týkajúce sa investícií do zavlažovania v oblastiach, kde je stav vodných útvarov „menej ako dobrý“; vyzýva členské štáty, aby podporovali investície do týchto oblastí, ktoré vedú k úsporám vody spôsobom, ktorý rieši štrukturálny nedostatok vody a znižuje vplyv na vody; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali zavádzanie zavlažovacích systémov, ktoré nevyužívajú povrchovú alebo podzemnú vodu, ako je napríklad skladovanie dažďovej vody a recyklácia odpadovej vody, v kombinácii s úsilím o zníženie celkovej spotreby vody; žiada Komisiu, aby čo najskôr objasnila výklad nových ustanovení EÚ o investíciách do zavlažovania v rámci SPP s cieľom odstrániť akékoľvek nejasnosti; žiada Komisiu, aby zlepšila existujúce usmernenia pre členské štáty týkajúce sa investícií do zavlažovania v rámci nových strategických plánov SPP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje pozitívnu úlohu, ktorú agroekológia, agrolesníctvo a systémy ekologickej výroby zohrávajú pri ochrane objemu a kvality vody tým, že zvyšujú efektívnosť využívania zdrojov a cirkuláciu, zlepšujú odolnosť na úrovni poľnohospodárskych podnikov znižovaním vstupov a diverzifikáciou výroby, a tým rozkladajú riziko, čo je obzvlášť dôležité na zabránenie úplnému výpadku úrody; pripomína, že pre poľnohospodárov je užitočná výsadba živých plotov a stromov, zabezpečenie pokryvu pôdy, zabránenie nadmernému spásaniu, zamedzenie zhutňovaniu pôdy a zvyšovanie obsahu organickej hmoty a humusu v pôde; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že vzhľadom na extrémne klimatické javy posledných mesiacov je potrebné urýchlene realizovať stratégiu Z farmy na stôl a stratégiu v oblasti biodiverzity, aby sa naplnili ambície v oblasti ekologickejšieho a udržateľnejšieho poľnohospodárstva, pričom sa zohľadnia rozdielne klimatické vplyvy rôznych druhov poľnohospodárskej produkcie; naliehavo preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa aj naďalej pevne zaviazali k Zelenej dohode EÚ a aby zintenzívnili opatrenia na zmiernenie zmeny klímy, adaptáciu na ňu a odolnosť voči nej, pričom by mali venovať osobitnú pozornosť extrémnym poveternostným javom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam zdravia pôdy pre zadržiavanie a filtráciu vody; vyzýva Komisiu, aby sa zadržiavanie vody a filtračná schopnosť, ako aj vlhkosť pôdy stali kľúčovým pilierom návrhu právnych predpisov EÚ v oblasti zdravia pôdy, ktorý bude uverejnený v roku 2023; zdôrazňuje, že rašeliniská majú obrovský potenciál ako úložiská uhlíka a zohrávajú významnú úlohu pri filtrovaní vody a zmierňovaní následkov povodní, sucha a prírodných požiarov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | požaduje cieľ na úrovni EÚ týkajúci sa neutrality degradácie pôdy v EÚ do roku 2030, aby sa v EÚ zabezpečilo plnenie zodpovedajúceho cieľa v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, keďže EÚ v súčasnosti nie je na dobrej ceste k splneniu cieľa udržateľného rozvoja, ako sa zdôrazňuje v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov o dezertifikácii z roku 2018; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje zodpovednosť poľnohospodárov za udržiavanie pôdy a vodných zdrojov v dobrom stave, ako aj potrebu rozšíriť uhlíkové poľnohospodárske postupy; vyzýva preto členské štáty a Komisiu, aby tieto postupy podporovali prostredníctvom nových ekologických schém a rozvojom uhlíkového poľnohospodárstva, ktorý bude musieť zahŕňať aj iné environmentálne prvky, ako napríklad hospodárenie s vodami, aby sa zvýšili stimuly pre výrobcov; víta zámer Komisie predložiť návrh o certifikácii udržateľných uhlíkových cyklov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje potrebu urýchlene znížiť kontamináciu podzemných a povrchových vôd, najmä dusičnanmi a pesticídmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva, aby všetky iniciatívy a opatrenia týkajúce sa prevencie a zmierňovania sucha, povodní a vĺn horúčav a ich dôsledkov plne zohľadňovali prírodné prostredie, najmä lesy, biodiverzitu a ekosystémové služby; |
| --- | --- |

40.

Lesné požiare

| 41. | požaduje integrovanú reakciu na lesné požiare s cieľom chrániť lesy EÚ pred zničením v dôsledku extrémnych klimatických javov; zdôrazňuje, že intenzita a frekvencia rozsiahlych požiarov sa celosvetovo zvyšuje; je znepokojený predpokladaným rozšírením oblastí náchylných na požiare a dlhšími obdobiami s vysokým rizikom požiarov vo väčšine európskych regiónov, najmä v prípade scenárov s vysokými emisiami; pripomína, že rozmanitá krajina s biologicky rozmanitými lesmi predstavuje väčšiu ochranu alebo prirodzenú bariéru proti rozsiahlym a nekontrolovateľným lesným požiarom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že obnova rozmanitých lesov a opätovné zalesňovanie by pomohli pri predchádzaní požiarom a obmedzení ich šírenia; zdôrazňuje potrebu väčšieho množstva zdrojov a rozvoja vedeckého riadenia požiarov a podpory budovania kapacít prostredníctvom poradenských služieb s cieľom riešiť účinky zmeny klímy v lesoch; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby lepšie podporovali a využívali integrovanú koncepciu požiarneho manažmentu, a konštatuje, že si to môže vyžadovať lepšiu regulačnú kapacitu v členských štátoch, posilnenie verejných služieb a cielenú podporu a intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti prevencie katastrof, pripravenosti a reakcie na ne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je znepokojený rizikom tvorby pyrokumulonimbu z lesných požiarov a negatívnym vplyvom na stratosféru a ozónovú vrstvu; žiada preto, aby sa úmyselné požiare a vypaľovanie stromov v lesoch čo najviac obmedzili; |
| --- | --- |

43.

| 44. | upozorňuje na zdravotné dôsledky prírodných požiarov a súvisiaceho znečistenia ovzdušia a vyjadruje znepokojenie nad predpoveďou Svetovej meteorologickej organizácie, podľa ktorej sa očakáva ich nárast, a to aj v prípade scenára nízkych emisií (26); konštatuje, že s otepľovaním planéty sa očakáva nárast prírodných požiarov a s nimi spojeného znečistenia ovzdušia, a to aj v prípade scenára nízkych emisií, a poznamenáva, že okrem vplyvu na ľudské zdravie to bude mať vplyv aj na ekosystémy, pretože látky znečisťujúce ovzdušie sa usadzujú z atmosféry na zemskom povrchu; poukazuje na to, že klimatická kríza má vplyv na biodiverzitu a zníženie odolnosti ekosystémov a následné dôsledky pre verejné zdravie, a preto trvá na dôležitosti prístupu „jedno zdravie“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili trvalú ochranu našich lesov a chránili pôdu pred preklasifikovaním na nelesnú pôdu po lesnom požiari, pretože to môže podporiť úmyselné požiare s cieľom využiť pôdu na iné účely, ktoré neboli pred požiarom povolené; vyzýva Výbor regiónov a útvary Komisie, aby zabezpečili spoluprácu s miestnymi orgánmi a preskúmali históriu reklasifikácie pozemkov po lesných požiaroch; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žiada, aby bola revidovaná smernica Rady 2003/96/ES o zdaňovaní energetických výrobkov a elektriny (27) s cieľom zahrnúť oslobodenie od vnútroštátnej dane zo spotreby energetických výrobkov pre hasičov počas výkonu ich služby; |
| --- | --- |

46.

Voda

| 47. | vyzýva Komisiu, aby predložila komplexnú stratégiu EÚ v oblasti vodného hospodárstva vrátane zorganizovania európskej konferencie o vode spolu s členskými štátmi s cieľom urýchlene vypracovať usmernenia pre riadenie nadnárodných spoločných povodí riek, najmä v prípade niekoľkoročného sucha, a zabezpečiť vyvážené stanovenie priorít, pokiaľ ide o spôsoby využívania vody; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala vypracovanie komplexných regionálnych alebo národných plánov od studní až po konečné využitie s cieľom riešiť problém úniku a presakovania vody v dôsledku nekvalitnej alebo nedostatočne udržiavanej infraštruktúry, a to aj na úrovni povodí, miest a poľnohospodárskych podnikov, a aby si na tento účel vymieňala osvedčené postupy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva Komisiu, aby podporila zvýšené úsilie členských štátov o zintenzívnenie používania techník opätovného využitia vody, technológií a postupov zavlažovania šetriacich vodu, technológií zelených striech, inteligentných spŕch a toaliet v odvetví vodného hospodárstva vrátane zásobovania, kanalizácie a hospodárenia s dažďovou vodou, a to v rámci všetkých priemyselných, bytových a komerčných vodných cyklov a uplatnení; vyzýva na zmenu súčasných právnych predpisov s cieľom podporiť opätovné využívanie vody v priemyselných odvetviach, ktoré spotrebúvajú veľké množstvo vody, a to pri dodržaní najprísnejších kritérií kvality, ako aj v kanceláriách a domácnostiach opätovným využívaním úžitkovej vody; pripomína, že hospodárenie s vodou má kľúčový význam pre minimalizáciu negatívnych účinkov zmeny klímy, ochranu vody a potravinovej bezpečnosti, ako aj ochranu biodiverzity a podporu zdravej pôdy; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poukazuje na to, že energetický sektor je najväčším spotrebiteľom vody v Európe, keďže samotné odvetvie vodného hospodárstva spotrebúva veľké množstvo energie na odber, čerpanie, ohrev, chladenie, čistenie a odsoľovanie vody; poukazuje na vplyv nízkej hladiny vôd na odvetvie energetiky a niektoré priemyselné odvetvia; zdôrazňuje, že zlepšenie účinnosti využívania vody môže mať priamy vplyv na zníženie spotreby energie a zmenu klímy; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje potrebu zapojiť občanov do hospodárenia s vodou; nabáda členské štáty, aby prijali opatrenia na zabezpečenie prístupu k vode určenej pre zraniteľné a marginalizované skupiny v súlade so smernicou a aby prijali ďalšie opatrenia na zabezpečenie zásobovania vodou z vodovodu; pripomína povinnosti štátov zaistiť ľudské právo na pitnú vodu, najmä počas vĺn horúčav a období sucha, čo zahŕňa napríklad vytvorenie mechanizmu účasti vrátane uplatňovania slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu pre rozsiahlu energetickú infraštruktúru a ťažobný priemysel; zdôrazňuje význam systematického uznávania zvykových práv na pitnú vodu a poskytovania súdnych prostriedkov nápravy (prostredníctvom mechanizmu podávania sťažností) v prípadoch porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že je dôležité zabrániť špekuláciám s vodou, aby sa tak zabezpečil spravodlivý prístup a dobré hospodárenie so zdrojmi; vyzýva na zákaz obchodovania s vodou ako komoditou na finančných trhoch; |
| --- | --- |

52.

Medzinárodný a sociálny rozmer

| 53. | zdôrazňuje, že v celej Európe žije mnoho ľudí v zastaraných a zanedbaných obydliach a v nevyhovujúcich životných podmienkach, čo ich robí zraniteľnejšími voči vplyvom extrémnych výkyvov počasia; pripomína, že prístup k primeranému bývaniu je základným právom; vyzýva na urýchlené prijatie ambiciózneho sociálno-klimatického fondu na podporu najviac znevýhodnených skupín, najmä na zvýšenie energetickej efektívnosti ich domovov a dekarbonizáciu ich vykurovacích a chladiacich systémov, a to aj prostredníctvom integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, čo im umožní znížiť účty za energiu a tiež zlepšiť kvalitu života; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje naliehavú potrebu zintenzívniť celosvetové opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ako aj na zvýšenie adaptačnej kapacity, posilnenie odolnosti a zníženie zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa zdôrazňuje v Glasgowskom klimatickom pakte prijatom v roku 2022; vyzýva EÚ, aby zohrávala aktívnu úlohu pri pokračovaní procesu definovania globálneho cieľa v oblasti adaptácie a pri zabezpečovaní plnenia cieľa v oblasti medzinárodného financovania opatrení na ochranu klímy vrátane zabezpečenia rovnováhy medzi financovaním zmierňovania a adaptácie; ďalej vyzýva EÚ, aby sa aktívne zapojila do sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof a prijala konkrétne opatrenia na ochranu rozvojových prínosov pred rizikami prírodných katastrof; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripomína, že zdravie a bezpečnosť pracovníkov je v kompetencii EÚ a že v súlade so smernicou 89/391/EHS (28) by mali byť pracovníci chránení pred akýmikoľvek rizikami vrátane vznikajúcich rizík; vyzýva Komisiu, aby dôkladne a urýchlene posúdila nové a vznikajúce riziká vyplývajúce zo zmeny klímy pre zdravie a bezpečnosť pri práci s cieľom lepšie chrániť pracovníkov pred vystavením vyšším teplotám, prirodzenému ultrafialovému žiareniu a iným súvisiacim a bezpečnostným rizikám, najmä v odvetviach stavebníctva, poľnohospodárstva a verejných služieb; poukazuje na to, že rodovo diferencované úlohy tiež spôsobujú rozdielnu zraniteľnosť žien a mužov voči účinkom zmeny klímy a že dôsledky zmeny klímy ešte zhoršujú rodové nerovnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že je potrebné, aby členské štáty v súlade so strategickým rámcom EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027 pracovali na dosiahnutí prístupu „Vision Zero“, ktorý sa týka úmrtí súvisiacich s prácou; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci všetkých pracovníkov záchranných zložiek vrátane hasičov, ktorí sú pri svojej práci vystavení najmä karcinogénom; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa do národných stratégií členských štátov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zahrnuli pravidelné školenia o bezpečnosti a riadení rizík pre záchranárov, ako aj poskytovanie vhodných ochranných prostriedkov a materiálov; vyzýva Komisiu, aby dohliadala na vykonávanie týchto opatrení; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyjadruje hlbokú sústrasť obyvateľom Pakistanu, ktorí trpia smrteľnými dôsledkami klimatickej krízy, a uznáva, že príspevok Pakistanu ku klimatickej kríze je veľmi malý; konštatuje, že EÚ vyčlenila prvých 1,8 milióna EUR na humanitárnu pomoc obetiam povodní, ale uznáva, že táto suma nezodpovedá náležitému riešeniu potrieb postihnutých ľudí a komunít; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje, že je dôležité pokročiť v úplnom vykonávaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj; víta vyhlásenie ministrov prijaté v lete tohto roku na politickom fóre na vysokej úrovni o trvalo udržateľnom rozvoji, v ktorom sa konštatuje, že sucho a povodne sú výzvami globálneho rozmeru, ktoré najviac pociťujú rozvojové krajiny, ako aj ľudia v zraniteľných situáciách, najmä pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity; pripomína rozvinutým krajinám, že je potrebné prejaviť solidaritu s rozvojovými krajinami, najmä s najzraniteľnejšími krajinami; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pripomína, že roky 2021 – 2030 sú Dekádou OSN pre obnovu ekosystému a očakáva, že obnova prírody bude charakteristickým znakom tohto desaťročia v EÚ; vyzýva všetky zmluvné strany Dohovoru o biologickej diverzite, aby na svojom území urýchlene zaviedli opatrenia na obnovu prírody; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poznamenáva, že krajiny na celom svete boli tiež zasiahnuté vážnymi a rekordnými suchami vrátane rekordného sucha v Číne; vyzýva na užšiu spoluprácu s medzinárodnými partnermi v otázke sucha, prírodných požiarov a ďalších vplyvov zmeny klímy; vyzýva EÚ, aby sa usilovala o posilnenie dialógu v týchto oblastiach, a to aj na konferencii COP27, s cieľom vymieňať si poznatky a vzájomne zlepšiť riadenie sucha; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kladie dôraz na to, že systémy včasného varovania sú rozhodujúce pre účinnú adaptáciu, najmä v súvislosti s prírodnými požiarmi a povodňami, ale vo veľkej časti sveta nie sú dostupné; podporuje iniciatívu Svetovej meteorologickej organizácie týkajúcu sa služieb včasného varovania a dúfa, že sa bude rýchlo realizovať, aby sa čo najskôr zachránilo čo najviac životov pred dôsledkami klimatickej krízy; nabáda členské štáty, aby si vymieňali technológie systémov včasného varovania; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje, že sucho v Africkom rohu vystavilo podľa OSN 22 miliónov ľudí riziku hladu; konštatuje, že problémy s prístupom k potravinám a s hladom v krajinách mimo EÚ sa zhoršujú v dôsledku klimatickej krízy, ako aj geopolitických síl; vyzýva EÚ, aby uprednostňovala súdržné politiky potravinovej a výživovej bezpečnosti založené na ľudských právach; poukazuje na to, ako klimatická kríza zhoršuje humanitárne krízy na celom svete, najmä v Afganistane, kde sucho prispieva k tomu, že 20 miliónov Afgancov nemá dostatok potravín; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že EÚ musí byť pripravená na vysídľovanie spôsobené klímou, a pripúšťa, že treba prijať primerané opatrenia na ochranu ľudských práv obyvateľov ohrozených dôsledkami zmeny klímy; domnieva sa, že takéto vysídľovanie by sa malo riešiť na medzinárodnej úrovni; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tak na medzinárodných fórach, ako aj v rámci vonkajšej činnosti EÚ spolupracovali na vývoji medzinárodného rámca na riešenie vysídľovania a migrácie spôsobených klímou; nabáda Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na podpore ľudí, ktorí boli vysídlení v dôsledku zmeny klímy a ktorí už nemôžu žiť v mieste svojho bydliska; zdôrazňuje, že Výbor OSN pre ľudské práva rozhodol, že štáty musia pri posudzovaní deportácie žiadateľov o azyl zohľadniť vplyvy klimatickej krízy v krajine pôvodu na ľudské práva; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva na zvýšenie investícií do vzdelávania a zvyšovania povedomia európskych občanov o prírodných katastrofách; žiada, aby sa Medzinárodný deň prevencie katastrof podporil viditeľnými iniciatívami EÚ; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(2)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(5)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 2.

(6)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 156.

(7)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 38.

(8)  Ú. v. EÚ C 316, 22.9.2017, s. 99.

(9)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159.

(10)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

(11)  Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

(12)  Služba monitorovania zmeny klímy programu Copernicus, „Teplota vzduchu na povrchu v auguste 2022“.

(13)  Svetový inštitút pre zdroje, „Achieving abundance: understanding the cost of a sustainable water future“, 21. januára 2020.

(14)  Európska environmentálna agentúra Vodné zdroje v Európe – konfrontácia nedostatku vody: aktualizované hodnotenie, 14. októbra 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. a kol., Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming, Environment Research Letters, zv. 17, č. 9, september 2022.

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 z 2. decembra 2021, ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 1).

(18)  Európsky dvor audítorov, „Osobitná správa 20/2021: Udržateľné využívanie vody v poľnohospodárstve: je pravdepodobnejšie, že finančnými prostriedkami z SPP sa bude podporovať väčšie než efektívnejšie využívanie vody“, 2021.

(19)  Baranyai, G., „Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question“, Úradný vestník Svetovej rady pre vodu, zväzok 21, č. 3, 2019.

(20)  Smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd (Ú. v. ES L 135, 30.5.1991, s. 40).

(21)  Služba monitorovania atmosféry programu Copernicus, „Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years“, 6. septembra 2022.

(22)  Správy Spoločného výskumného centra, „Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds“, 10. mája 2021.

(23)  Zistenia Spoločného výskumného centra týkajúce sa prognózy hospodárskych vplyvov zmeny klímy v sektoroch EÚ na základe analýzy zdola nahor.

(24)  Oznámenie Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030: Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov (COM(2020)0562).

(25)  Oznámenie Komisie z 22. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o obnove prírody (COM(2022)0304).

(26)  Svetová meteorologická organizácia, „WMO Air Quality and Climate Bulletin highlights impacts of wildfires“ (Bulletin SMO o kvalite ovzdušia a klíme upozorňuje na dôsledky prírodných požiarov), 7. september 2022.

(27)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

(28)  Smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1).

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Situácia v Taiwanskom prielive

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o situácii v Taiwanskom prielive (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch (ďalej len „PK/VP“) a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch (ďalej len „PK/VP“) a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (1),

| — | so zreteľom svoje uznesenie zo 7. júna 2022 o EÚ a bezpečnostných výzvach v indicko-tichomorskom regióne (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom svoje uznesenie zo 7. júna 2022 o EÚ a bezpečnostných výzvach v indicko-tichomorskom regióne (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2022 o indicko-tichomorskej stratégii v oblasti obchodu a investícií (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (4),

| — | so zreteľom na samit EÚ – Čína, ktorý sa konal 1. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – Čína, ktorý sa konal 1. apríla 2022,

| — | so zreteľom na politiku „jednej Číny“, ktorú presadzuje EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politiku „jednej Číny“, ktorú presadzuje EÚ,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 týkajúce sa stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 týkajúce sa stratégie EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (JOIN(2021)0024),

| — | so zreteľom na Strategický kompas pre bezpečnosť a obranu, ktorý Rada prijala 21. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Strategický kompas pre bezpečnosť a obranu, ktorý Rada prijala 21. marca 2022,

| — | so zreteľom na strategickú koncepciu NATO z roku 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategickú koncepciu NATO z roku 2022,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | so zreteľom na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí štátov skupiny G7 z 3. augusta 2022 o zachovaní mieru a stability v celom Taiwanskom prielive, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí štátov skupiny G7 z 3. augusta 2022 o zachovaní mieru a stability v celom Taiwanskom prielive,

| — | so zreteľom na prejav PK/VP Josepa Borrella na 29. regionálnom fóre ASEAN 5. augusta 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejav PK/VP Josepa Borrella na 29. regionálnom fóre ASEAN 5. augusta 2022,

| — | so zreteľom na trojstranný strategický dialóg medzi USA, Austráliou a Japonskom z 5. augusta 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstranný strategický dialóg medzi USA, Austráliou a Japonskom z 5. augusta 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga zo 4. augusta 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga zo 4. augusta 2022,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže EÚ a Taiwan sú podobne zmýšľajúci partneri, ktorí uznávajú spoločné hodnoty slobody, demokracie, ľudských práv a právneho štátu; keďže EÚ stále zachováva svoju zásadovú politickú pozíciu „jednej Číny“; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ a Taiwan sú podobne zmýšľajúci partneri, ktorí uznávajú spoločné hodnoty slobody, demokracie, ľudských práv a právneho štátu; keďže EÚ stále zachováva svoju zásadovú politickú pozíciu „jednej Číny“;

| B. | keďže po návšteve predsedníčky Snemovne reprezentantov USA Nancy Pelosiovej, ktorá sa uskutočnila 2. a 3. augusta 2022, Čínska ľudová republika (ďalej len „ČĽR“) v období od 4. do 10. augusta 2022 vystupňovala dlhodobé vojenské zastrašovanie Taiwanu na bezprecedentnú úroveň a začala rozsiahle vojenské cvičenia s ostrou streľbou v siedmich vyhradených oblastiach okolo Taiwanu; keďže počas cvičení bolo použitých až 11 balistických rakiet, z ktorých najmenej päť preletelo nad Taiwanom; keďže tieto vojenské cvičenia v podstate predstavovali blokádu taiwanského námorného a vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

B.

keďže po návšteve predsedníčky Snemovne reprezentantov USA Nancy Pelosiovej, ktorá sa uskutočnila 2. a 3. augusta 2022, Čínska ľudová republika (ďalej len „ČĽR“) v období od 4. do 10. augusta 2022 vystupňovala dlhodobé vojenské zastrašovanie Taiwanu na bezprecedentnú úroveň a začala rozsiahle vojenské cvičenia s ostrou streľbou v siedmich vyhradených oblastiach okolo Taiwanu; keďže počas cvičení bolo použitých až 11 balistických rakiet, z ktorých najmenej päť preletelo nad Taiwanom; keďže tieto vojenské cvičenia v podstate predstavovali blokádu taiwanského námorného a vzdušného priestoru;

| C. | keďže päť balistických rakiet ČĽR dopadlo do výhradnej hospodárskej zóny (VHZ) Japonska; |
| --- | --- |

C.

keďže päť balistických rakiet ČĽR dopadlo do výhradnej hospodárskej zóny (VHZ) Japonska;

| D. | keďže popri rozsiahlych vojenských cvičeniach prebiehali intenzívne kybernetické útoky proti taiwanským orgánom a súkromnému sektoru; keďže pokračujúca vojenská agresivita ČĽR predstavuje vážnu hrozbu pre status quo a môže viesť k nebezpečnej, dokonca neúmyselnej eskalácii s vážnym vplyvom na celosvetovú stabilitu a mier, a to aj na EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže popri rozsiahlych vojenských cvičeniach prebiehali intenzívne kybernetické útoky proti taiwanským orgánom a súkromnému sektoru; keďže pokračujúca vojenská agresivita ČĽR predstavuje vážnu hrozbu pre status quo a môže viesť k nebezpečnej, dokonca neúmyselnej eskalácii s vážnym vplyvom na celosvetovú stabilitu a mier, a to aj na EÚ;

| E. | keďže sa zdá, že ČĽR sa usiluje pokračovať vo svojich príliš agresívnych krokoch, ktorými sa snaží narušiť status quo v Taiwanskom prielive; |
| --- | --- |

E.

keďže sa zdá, že ČĽR sa usiluje pokračovať vo svojich príliš agresívnych krokoch, ktorými sa snaží narušiť status quo v Taiwanskom prielive;

| F. | keďže od roku 2019 ČĽR čoraz pravidelnejšie narúša taiwanské identifikačné pásmo protivzdušnej obrany (ďalej len „ADIZ“); keďže ČĽR sa v rozľahlých oblastiach indicko-tichomorského regiónu správa agresívne a vyvíja rôzne stupne vojenského alebo hospodárskeho nátlaku, čo viedlo k sporom so susedmi, ako sú Japonsko, India, Filipíny a Austrália; |
| --- | --- |

F.

keďže od roku 2019 ČĽR čoraz pravidelnejšie narúša taiwanské identifikačné pásmo protivzdušnej obrany (ďalej len „ADIZ“); keďže ČĽR sa v rozľahlých oblastiach indicko-tichomorského regiónu správa agresívne a vyvíja rôzne stupne vojenského alebo hospodárskeho nátlaku, čo viedlo k sporom so susedmi, ako sú Japonsko, India, Filipíny a Austrália;

| G. | keďže v reakcii na opätovné provokácie ČĽR Taiwan oznámil, že medziročne zvýši svoj vojenský rozpočet o 13,9 % na rekordných 586,3 miliardy TWD (19,5 miliardy EUR); |
| --- | --- |

G.

keďže v reakcii na opätovné provokácie ČĽR Taiwan oznámil, že medziročne zvýši svoj vojenský rozpočet o 13,9 % na rekordných 586,3 miliardy TWD (19,5 miliardy EUR);

| H. | keďže Austrália a Japonsko spolu so Spojenými štátmi v spoločnom vyhlásení vyjadrili „znepokojenie nad nedávnymi krokmi [ČĽR], ktoré vážne ovplyvňujú medzinárodný mier a stabilitu“, a naliehavo vyzvali ČĽR, aby „okamžite ukončila vojenské cvičenia“; keďže ministri zahraničných vecí krajín G7 dôrazne skritizovali agresívne konanie ČĽR; |
| --- | --- |

H.

keďže Austrália a Japonsko spolu so Spojenými štátmi v spoločnom vyhlásení vyjadrili „znepokojenie nad nedávnymi krokmi [ČĽR], ktoré vážne ovplyvňujú medzinárodný mier a stabilitu“, a naliehavo vyzvali ČĽR, aby „okamžite ukončila vojenské cvičenia“; keďže ministri zahraničných vecí krajín G7 dôrazne skritizovali agresívne konanie ČĽR;

| I. | keďže po návšteve delegácie Kongresu USA vedenej predsedníčkou Pelosiovou ČĽR pozastavila rozhovory a spoluprácu so Spojenými štátmi v ôsmich rôznych oblastiach vrátane dialógov o vojenských otázkach a zmene klímy; |
| --- | --- |

I.

keďže po návšteve delegácie Kongresu USA vedenej predsedníčkou Pelosiovou ČĽR pozastavila rozhovory a spoluprácu so Spojenými štátmi v ôsmich rôznych oblastiach vrátane dialógov o vojenských otázkach a zmene klímy;

| J. | keďže Taiwan v posledných rokoch navštívili mnohí zákonodarcovia vrátane zákonodarcov z členských štátov EÚ a jednej podpredsedníčky Európskeho parlamentu; keďže takéto návštevy v rámci parlamentnej diplomacie sú v demokraciách bežnou praxou; |
| --- | --- |

J.

keďže Taiwan v posledných rokoch navštívili mnohí zákonodarcovia vrátane zákonodarcov z členských štátov EÚ a jednej podpredsedníčky Európskeho parlamentu; keďže takéto návštevy v rámci parlamentnej diplomacie sú v demokraciách bežnou praxou;

| K. | keďže prezident ČĽR Si Ťin-pching 9. októbra 2021 prisľúbil, že sa bude usilovať o „opätovné zjednotenie“ s Taiwanom údajne mierovými prostriedkami, pričom nepravdivo tvrdil, že najväčšou prekážkou tohto procesu sú sily usilujúce sa o takzvanú „nezávislosť Taiwanu“; keďže konanie ČĽR nie je v súlade s touto rétorikou; keďže niektorí diplomati ČĽR sa dokonca vyhrážali tzv. prevýchovou taiwanského ľudu po „znovuzjednotení“; |
| --- | --- |

K.

keďže prezident ČĽR Si Ťin-pching 9. októbra 2021 prisľúbil, že sa bude usilovať o „opätovné zjednotenie“ s Taiwanom údajne mierovými prostriedkami, pričom nepravdivo tvrdil, že najväčšou prekážkou tohto procesu sú sily usilujúce sa o takzvanú „nezávislosť Taiwanu“; keďže konanie ČĽR nie je v súlade s touto rétorikou; keďže niektorí diplomati ČĽR sa dokonca vyhrážali tzv. prevýchovou taiwanského ľudu po „znovuzjednotení“;

| L. | keďže nedávno zverejnená biela kniha ČĽR s názvom Taiwanská otázka a zjednotenie Číny v novej ére neobsahuje predchádzajúce ubezpečenia, ktoré boli Taiwanu ponúknuté v súvislosti s jeho budúcim postavením po „znovuzjednotení“, napríklad že na ostrov nebudú umiestnené vojská ČĽR ani pracovníci štátnej správy ČĽR; |
| --- | --- |

L.

keďže nedávno zverejnená biela kniha ČĽR s názvom Taiwanská otázka a zjednotenie Číny v novej ére neobsahuje predchádzajúce ubezpečenia, ktoré boli Taiwanu ponúknuté v súvislosti s jeho budúcim postavením po „znovuzjednotení“, napríklad že na ostrov nebudú umiestnené vojská ČĽR ani pracovníci štátnej správy ČĽR;

| M. | keďže ČĽR uvalila na Litvu rozsiahle hospodárske sankcie a vyvíjala na ňu nátlak po tom, ako súhlasila s otvorením taiwanského zastúpenia v Litve, ako aj s plánmi otvoriť obchodné zastúpenie Litvy v Tchaj-peji; keďže Európsky parlament dôrazne obhajuje právo všetkých členských štátov EÚ rozvíjať takéto vzťahy s Taiwanom; |
| --- | --- |

M.

keďže ČĽR uvalila na Litvu rozsiahle hospodárske sankcie a vyvíjala na ňu nátlak po tom, ako súhlasila s otvorením taiwanského zastúpenia v Litve, ako aj s plánmi otvoriť obchodné zastúpenie Litvy v Tchaj-peji; keďže Európsky parlament dôrazne obhajuje právo všetkých členských štátov EÚ rozvíjať takéto vzťahy s Taiwanom;

| N. | keďže Taiwan sa pripojil k sankciám EÚ proti Rusku a keďže taiwanské orgány aj obyvatelia poskytli významné dary ukrajinským utečencom; |
| --- | --- |

N.

keďže Taiwan sa pripojil k sankciám EÚ proti Rusku a keďže taiwanské orgány aj obyvatelia poskytli významné dary ukrajinským utečencom;

| O. | keďže Taiwan má strategickú obchodnú polohu; keďže Taiwanský prieliv je hlavnou trasou pre lode smerujúce z Číny, Japonska, Južnej Kórey a Taiwanu do Európy; keďže EÚ je pre Taiwan naďalej najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií (PZI); keďže existuje značný potenciál na zvýšenie PZI Taiwanu v EÚ; keďže Taiwan má dominantné postavenie na trhoch výroby polovodičov, pretože taiwanskí výrobcovia vyrábajú približne 50 % všetkých polovodičov na svete; keďže indicko-tichomorská stratégia EÚ sa zasadzuje za zintenzívnenie obchodnej a investičnej spolupráce s Taiwanom a za stabilizáciu napätia v Juhočínskom mori a Taiwanskom prielive; |
| --- | --- |

O.

keďže Taiwan má strategickú obchodnú polohu; keďže Taiwanský prieliv je hlavnou trasou pre lode smerujúce z Číny, Japonska, Južnej Kórey a Taiwanu do Európy; keďže EÚ je pre Taiwan naďalej najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií (PZI); keďže existuje značný potenciál na zvýšenie PZI Taiwanu v EÚ; keďže Taiwan má dominantné postavenie na trhoch výroby polovodičov, pretože taiwanskí výrobcovia vyrábajú približne 50 % všetkých polovodičov na svete; keďže indicko-tichomorská stratégia EÚ sa zasadzuje za zintenzívnenie obchodnej a investičnej spolupráce s Taiwanom a za stabilizáciu napätia v Juhočínskom mori a Taiwanskom prielive;

| P. | keďže na samite EÚ – Čína 1. apríla 2022 EÚ pripomenula zodpovednosť ČĽR ako globálneho aktéra a stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN za úsilie o mier a stabilitu v regióne, a najmä v Taiwanskom prielive; |
| --- | --- |

P.

keďže na samite EÚ – Čína 1. apríla 2022 EÚ pripomenula zodpovednosť ČĽR ako globálneho aktéra a stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN za úsilie o mier a stabilitu v regióne, a najmä v Taiwanskom prielive;

| Q. | keďže EÚ sa zaviazala využiť každý dostupný spôsob na presadzovanie iniciatív zameraných na podporu dialógu, spolupráce a budovania dôvery medzi oboma stranami Taiwanského prielivu; keďže tento nový vývoj posilnil naliehavú potrebu angažovanosti EÚ s cieľom prispieť k zníženiu regionálneho napätia ako faktora nestability; |
| --- | --- |

Q.

keďže EÚ sa zaviazala využiť každý dostupný spôsob na presadzovanie iniciatív zameraných na podporu dialógu, spolupráce a budovania dôvery medzi oboma stranami Taiwanského prielivu; keďže tento nový vývoj posilnil naliehavú potrebu angažovanosti EÚ s cieľom prispieť k zníženiu regionálneho napätia ako faktora nestability;

| 1. | dôrazne odsudzuje vojenské cvičenia ČĽR, ktoré sa začali 2. augusta 2022 v Taiwanskom prielive a dosiahli nebývalú intenzitu, a vyzýva vládu ČĽR, aby sa zdržala akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli destabilizovať Taiwanský prieliv a regionálnu bezpečnosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že status quo v Taiwanskom prielive sa nesmie jednostranne meniť, a trvá na tom, že je proti použitiu sily alebo hrozbe jej použitia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne potvrdzuje záväzok medzinárodného spoločenstva zachovať medzinárodný poriadok založený na pravidlách, mier a stabilitu v celom Taiwanskom prielive a priľahlom regióne; zdôrazňuje záväzok EÚ presadzovať politiku „jednej Číny“ ako politický základ vzťahov medzi EÚ a Čínou; pripomína, že v stratégii EÚ pre Čínu sa zdôrazňuje, že konštruktívne vzťahy medzi oboma stranami Taiwanského prielivu sú súčasťou podpory mieru a bezpečnosti v celom ázijsko-tichomorskom regióne a že EÚ podporuje iniciatívy zamerané na dialóg a budovanie dôvery; je presvedčený, že provokatívne akcie Číny voči Taiwanu a v Juhočínskom mori musia mať dôsledky pre vzťahy medzi EÚ a Čínou a že treba zvážiť možnosť plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje neoblomnú solidaritu s ľudom Taiwanu; oceňuje uvážlivú a zodpovednú reakciu taiwanských orgánov a vedúcich politických predstaviteľov na provokácie ČĽR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že na demokratickom ostrove Taiwan je na ľuďoch, aby rozhodli, ako chcú žiť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje, že je dôležité dodržiavať medzinárodné právo, najmä Dohovor OSN o morskom práve (UNCLOS) a jeho ustanovenia o povinnosti urovnávať spory mierovými prostriedkami a zachovať slobodu plavby a preletov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta jasné odsúdenie vojenských cvičení ČĽR členskými štátmi EÚ, ako aj partnermi v regióne, a zdôrazňuje, že naša jednota je kľúčom k odvráteniu akejkoľvek agresie ČĽR a k zachovaniu mieru a stability v Taiwanskom prielive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je mimoriadne znepokojený balistickými raketami vystrelenými nad Taiwan, ktoré dopadli do výhradnej hospodárskej zóny Japonska a ohrozili stabilitu regiónu a národnú bezpečnosť Japonska; víta vyhlásenia hovorcu japonskej vlády, v ktorých žiada o skutočný dialóg s cieľom vyriešiť otázky týkajúce sa Taiwanu mierovou cestou; vyjadruje svoju účasť Japonsku, ponúka mu plnú podporu a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné, aby demokracie v regióne naďalej podporovali Taiwan v súvislosti s demonštráciami sily ČĽR, pretože mier a stabilita v regióne sú v záujme všetkých; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva ČĽR, aby okamžite zastavila všetky operácie a vniknutia do taiwanského ADIZ a prestala narúšať vzdušný priestor nad vonkajšími ostrovmi Taiwanu, aby obnovila úplné dodržiavanie stredovej čiary v Taiwanskom prielive a prerušila všetky ostatné vojenské akcie v šedej zóne vrátane kybernetických a dezinformačných kampaní; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odsudzuje rozhodnutie ČĽR pozastaviť rôzne politické dialógy so Spojenými štátmi vrátane dialógov o otázkach klímy a bezpečnosti a naliehavo vyzýva vedúcich predstaviteľov ČĽR, aby sa vrátili k diplomatickým štandardom s cieľom vyhnúť sa riziku nesprávnych odhadov a chýb, ktoré by mohli mať katastrofálne následky; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dôrazne odmieta hospodársky nátlak ČĽR na Taiwan a ďalšie demokratické krajiny v jej regióne, ako aj na členské štáty EÚ a zdôrazňuje, že takéto praktiky sú nielen nezákonné podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie, ale že majú aj ničivý vplyv na povesť ČĽR vo svete a povedú k ďalšej strate dôvery k ČĽR ako partnerovi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva EÚ, aby prevzala silnejšiu úlohu, pokiaľ ide o situáciu v Taiwanskom prielive a v celom indicko-tichomorskom regióne, v súlade so svojou vlastnou indicko-tichomorskou stratégiou; vyzýva na ďalšie prehĺbenie našich strategických vzťahov s podobne zmýšľajúcimi partnermi v regióne, najmä s Japonskom a Austráliou; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty EÚ, aby zvýšili svoju hospodársku a diplomatickú prítomnosť v celom indicko-tichomorskom regióne vrátane Taiwanu, a pripomína, že strategické a hospodárske ťažisko sveta sa presúva do tohto regiónu, a preto má EÚ jasný záujem na vytvorení jasného a dôveryhodného prístupu k indicko-tichomorskému regiónu na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opätovne vyzýva EÚ, aby posilnila existujúce partnerstvo s Taiwanom s cieľom obhajovať spoločné hodnoty a zásady, a to aj presadzovaním dohody o odolnom dodávateľskom reťazci a bilaterálnej investičnej dohody, ktoré by pomohli chrániť záujmy EÚ ako celku a záujmy jej členských štátov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta nedávno ohlásené plány Litvy otvoriť na jeseň 2022 obchodné zastúpenie v Tchaj-peji; vyzýva ostatné členské štáty, ktoré ešte nemajú obchodné zastúpenie na Taiwane, aby nasledovali tento príklad a posilnili svoje vzťahy s Taiwanom; vyzýva ČĽR, aby zrušila neodôvodnené sankcie voči litovským úradníkom; odsudzuje obchodné obmedzenia ČĽR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby zmenila názov Európskeho hospodárskeho a obchodného úradu na Taiwane s cieľom zohľadniť široký rozsah našich vzťahov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje kľúčový význam Taiwanu pre globálny dodávateľský reťazec v kľúčových odvetviach špičkových technológií, najmä polovodičov, a vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), aby vypracovali stratégiu odolnosti a bezodkladne začali pracovať na dohode s Taiwanom o odolnom dodávateľskom reťazci s cieľom riešiť príslušné slabé miesta spôsobom, ktorý bude prospešný pre obe strany a zaručí bezpečnosť Taiwanu posilnením jeho „kremíkového štítu“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje zintenzívnenie hospodárskej, vedeckej, kultúrnej a politickej interakcie medzi EÚ a Taiwanom, a to aj na najvyššej možnej úrovni, aby sa plne zohľadnila dynamická, mnohostranná a úzka spolupráca medzi EÚ a Taiwanom ako podobne zmýšľajúcimi partnermi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva ESVČ a Komisiu, aby zvážili projekty zamerané na prepojenosť s tichomorskými ostrovnými štátmi a spoločné investície do partnerstiev spájajúcich Globálnu bránu EÚ s novou politikou Taiwanu so zameraním na juh s cieľom posilniť vzťahy aj stabilitu v indicko-tichomorskom regióne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opakuje svoju predchádzajúcu výzvu Komisii, aby bezodkladne začala posudzovanie vplyvu, verejné konzultácie a analýzu rozsahu pôsobnosti dvojstrannej investičnej dohody s taiwanskými orgánmi v rámci príprav na rokovania o prehĺbení dvojstranných hospodárskych vzťahov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odporúča ďalšie prehĺbenie spolupráce medzi EÚ a Taiwanom s cieľom posilniť štrukturálnu spoluprácu v boji proti dezinformáciám a zahraničnému zasahovaniu; odporúča vyslať do Európskeho hospodárskeho a obchodného úradu styčného dôstojníka, aby koordinoval spoločné úsilie v boji proti dezinformáciám a zasahovaniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uznáva, že gestá podpory, ako sú parlamentné návštevy, sú cenné, a domnieva sa, že môžu prispieť k odstrašeniu, ak sa spoja s podstatnou spoluprácou v iných oblastiach; zdôrazňuje svoj zámer vyslať v budúcnosti na Taiwan oficiálne parlamentné delegácie; víta skutočnosť, že oficiálne pozvanie na návštevu Európskeho parlamentu bolo počas nedávnej návštevy podpredsedníčky Európskeho parlamentu Beerovej na Taiwane rozšírené na taiwanský zákonodarný zbor; má v úmysle podniknúť kroky, ako je usporiadanie parlamentného týždňa EÚ – Taiwan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta záväzok Taiwanu stáť po boku Ukrajiny voči brutálnej a neopodstatnenej agresii Ruska; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína dôležitosť posilnenia dialógu medzi EÚ a Taiwanom prostredníctvom prehĺbenia vzťahov s miestnymi aktérmi vrátane občianskej spoločnosti a podporovania výmen s taiwanskými mediálnymi organizáciami a zdôrazňuje, že takáto posilnená výmena pomôže zlepšiť profil a viditeľnosť EÚ na Taiwane a prispeje k spoločnému úsiliu o riešenie hrozby dezinformácií, ktorej obe strany čoraz častejšie čelia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dôrazne obhajuje zmysluplnú účasť Taiwanu ako pozorovateľa na zasadnutiach, mechanizmoch a činnostiach medzinárodných orgánov, ako je Svetová zdravotnícka organizácia, Medzinárodná organizácia civilného letectva, Medzinárodná organizácia kriminálnej polície (Interpol) a Rámcový dohovor OSN o zmene klímy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a zákonodarným zborom Taiwanu, Čínskej ľudovej republiky, Spojených štátov, Japonska, Južnej Kórey, Austrálie, Indie, Filipín, Ruska a Ukrajiny a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0224.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0276.

(4)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 40.

---

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Streda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Obnovené partnerstvo s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie

Odporúčanie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o obnovenom partnerstve s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. februára 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom Nový program pre Stredozemie (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. februára 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom Nový program pre Stredozemie (JOIN(2021)0002),

| — | so zreteľom na Barcelonské vyhlásenie prijaté na európsko-stredozemskej konferencii 27. – 28. novembra 1995, ktorým sa ustanovilo európsko-stredozemské partnerstvo s priloženým podrobným pracovným programom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Barcelonské vyhlásenie prijaté na európsko-stredozemskej konferencii 27. – 28. novembra 1995, ktorým sa ustanovilo európsko-stredozemské partnerstvo s priloženým podrobným pracovným programom,

| — | so zreteľom na článok 8 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 8 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na rezolúciu OSN 70/1 s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (Agenda 2030) prijatú na samite Organizácie Spojených národov o udržateľnom rozvoji v New Yorku 25. septembra 2015 a na 17 cieľov udržateľného rozvoja, ktoré rezolúcia stanovuje; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu OSN 70/1 s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj (Agenda 2030) prijatú na samite Organizácie Spojených národov o udržateľnom rozvoji v New Yorku 25. septembra 2015 a na 17 cieľov udržateľného rozvoja, ktoré rezolúcia stanovuje;

| — | so zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja č. 14: zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje na účely udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja č. 14: zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje na účely udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú rozhodnutím 1/CP.21 na 21. konferencii zmluvných strán (COP 21) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a na 11. konferenciu zmluvných strán (COP 11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu prijatú rozhodnutím 1/CP.21 na 21. konferencii zmluvných strán (COP 21) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a na 11. konferenciu zmluvných strán (COP 11),

| — | so zreteľom na 26. konferenciu zmluvných strán UNFCCC (COP 26), ktorá sa konala od 31. októbra do 13. novembra 2021 v Glasgowe (Spojené kráľovstvo), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 26. konferenciu zmluvných strán UNFCCC (COP 26), ktorá sa konala od 31. októbra do 13. novembra 2021 v Glasgowe (Spojené kráľovstvo),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW),

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor),

| — | so zreteľom na osem základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP), a to: Dohovor o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať z roku 1948, Dohovor o vykonávaní zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať z roku 1949, Dohovor o nútenej práci z roku 1930 (a jeho protokol z roku 2014), Dohovor o zrušení nútenej práce z roku 1957, Dohovor o minimálnom veku z roku 1973, Dohovor o najhorších formách detskej práce z roku 1999, Dohovor o rovnakom odmeňovaní z roku 1951, Dohovor o diskriminácii (v zamestnaní a povolaní) z roku 1958, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osem základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP), a to: Dohovor o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať z roku 1948, Dohovor o vykonávaní zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať z roku 1949, Dohovor o nútenej práci z roku 1930 (a jeho protokol z roku 2014), Dohovor o zrušení nútenej práce z roku 1957, Dohovor o minimálnom veku z roku 1973, Dohovor o najhorších formách detskej práce z roku 1999, Dohovor o rovnakom odmeňovaní z roku 1951, Dohovor o diskriminácii (v zamestnaní a povolaní) z roku 1958,

| — | so zreteľom na Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora (Barcelonský dohovor) a na súvisiace protokoly a rozhodnutia EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora (Barcelonský dohovor) a na súvisiace protokoly a rozhodnutia EÚ,

| — | so zreteľom na ministerské vyhlásenie štátov na pobreží Stredozemného mora (vyhlásenie MedFish4Ever) prijaté 30. marca 2017 vo Vallette (Malta), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štátov na pobreží Stredozemného mora (vyhlásenie MedFish4Ever) prijaté 30. marca 2017 vo Vallette (Malta),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov z 9. februára 2021s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom – hospodársky a investičný plán pre krajiny južného susedstva (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov z 9. februára 2021s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom – hospodársky a investičný plán pre krajiny južného susedstva (SWD(2021)0023),

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom – nový program pre Stredozemie,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 10. a 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 10. a 11. decembra 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie členov Európskej rady z 26. februára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie členov Európskej rady z 26. februára 2021,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom Nový program pre Stredozemie prijaté na jeho 145. plenárnej schôdzi 30. júna a 1. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Obnovené partnerstvo s južným susedstvom Nový program pre Stredozemie prijaté na jeho 145. plenárnej schôdzi 30. júna a 1. júla 2021,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. marca 2019 s názvom Situácia po Arabskej jari: cesta vpred pre Blízky východ a severnú Afriku (región MENA) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. marca 2019 s názvom Situácia po Arabskej jari: cesta vpred pre Blízky východ a severnú Afriku (región MENA) (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod vo forme listu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod vo forme listu,

| — | so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0220/2022),

| A. | keďže v novembri 1995 vtedajšie Európske spoločenstvo s 12 krajinami na južnom pobreží Stredozemného mora podpísalo Barcelonské vyhlásenie na podporu vytvorenia spoločného priestoru, ktorého konečný cieľ spočíval v zaistení mieru, stability a prosperity; |
| --- | --- |

A.

keďže v novembri 1995 vtedajšie Európske spoločenstvo s 12 krajinami na južnom pobreží Stredozemného mora podpísalo Barcelonské vyhlásenie na podporu vytvorenia spoločného priestoru, ktorého konečný cieľ spočíval v zaistení mieru, stability a prosperity;

| B. | keďže v roku 2004 sa EÚ ako dôsledok rozšírenia EÚ o nové členské štáty z východu a juhu rozhodla uviesť európsku susedskú politiku pre východný a južný rozmer EÚ v snahe o pokrok v dialógu a spolupráci s krajinami vo svojom susedstve; keďže európska susedská politika bola následne v roku 2015 aktualizovaná; keďže politiku dlhé roky dopĺňal osobitný finančný nástroj pre vonkajšiu činnosť EÚ, ktorým sa poskytovali zdroje a celkové ciele, ako aj mandát pre Komisiu, pokiaľ ide o navrhovanie viacročných a ročných plánov pomoci EÚ; keďže finančný nástroj EÚ pre európsku susedskú politiku teraz nahradil Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDICI); |
| --- | --- |

B.

keďže v roku 2004 sa EÚ ako dôsledok rozšírenia EÚ o nové členské štáty z východu a juhu rozhodla uviesť európsku susedskú politiku pre východný a južný rozmer EÚ v snahe o pokrok v dialógu a spolupráci s krajinami vo svojom susedstve; keďže európska susedská politika bola následne v roku 2015 aktualizovaná; keďže politiku dlhé roky dopĺňal osobitný finančný nástroj pre vonkajšiu činnosť EÚ, ktorým sa poskytovali zdroje a celkové ciele, ako aj mandát pre Komisiu, pokiaľ ide o navrhovanie viacročných a ročných plánov pomoci EÚ; keďže finančný nástroj EÚ pre európsku susedskú politiku teraz nahradil Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDICI);

| C. | keďže rok 2008 znamenal začiatok Únie pre Stredozemie, medzivládnej organizácie vytvorenej ako pokračovanie barcelonského procesu, ktorá je dôležitým priestorom pre dialóg a spoluprácu na politickej úrovni a na úrovni organizácií občianskej spoločnosti a príslušných politických zainteresovaných strán; keďže Úniu pre Stredozemie dovršuje Parlamentné zhromaždenie Únie pre Stredozemie, ktoré poskytuje nevyhnutnú príležitosť pre politický dialóg a zbližovanie, ako aj mnohostrannú spoluprácu medzi volenými zástupcami EÚ a jej partnerských krajín na južnom pobreží Stredozemného mora; |
| --- | --- |

C.

keďže rok 2008 znamenal začiatok Únie pre Stredozemie, medzivládnej organizácie vytvorenej ako pokračovanie barcelonského procesu, ktorá je dôležitým priestorom pre dialóg a spoluprácu na politickej úrovni a na úrovni organizácií občianskej spoločnosti a príslušných politických zainteresovaných strán; keďže Úniu pre Stredozemie dovršuje Parlamentné zhromaždenie Únie pre Stredozemie, ktoré poskytuje nevyhnutnú príležitosť pre politický dialóg a zbližovanie, ako aj mnohostrannú spoluprácu medzi volenými zástupcami EÚ a jej partnerských krajín na južnom pobreží Stredozemného mora;

| D. | keďže Komisia a podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) 9. februára 2021 schválili spoločné oznámenie o ambicióznom obnovenom partnerstve s južným susedstvom s názvom Nový program pre Stredozemie a sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov, ktorým sa okrem iného zriadil hospodársky a investičný plán zameraný na päť priorít, a to: ľudský rozvoj, dobrú správu vecí verejných a právny štát, odolnosť, prosperitu a digitálnu transformáciu, mier a bezpečnosť, migráciu a mobilitu a zelenú transformáciu: odolnosť voči zmene klímy, energetiku a životné prostredie; keďže tento nový program pre Stredozemie je pozitívnym krokom správnym smerom k ďalšej hospodárskej a politickej integrácii s krajinami južného susedstva; keďže v deklarácii o Abrahamských dohodách sa opätovne potvrdzujú dohody z Abrahamu podpísané v auguste 2020 a odkazuje sa na dohody, ktoré nasledovali a ktorých cieľom je normalizácia vzťahov medzi Izraelom a arabskými štátmi; |
| --- | --- |

D.

keďže Komisia a podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) 9. februára 2021 schválili spoločné oznámenie o ambicióznom obnovenom partnerstve s južným susedstvom s názvom Nový program pre Stredozemie a sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov, ktorým sa okrem iného zriadil hospodársky a investičný plán zameraný na päť priorít, a to: ľudský rozvoj, dobrú správu vecí verejných a právny štát, odolnosť, prosperitu a digitálnu transformáciu, mier a bezpečnosť, migráciu a mobilitu a zelenú transformáciu: odolnosť voči zmene klímy, energetiku a životné prostredie; keďže tento nový program pre Stredozemie je pozitívnym krokom správnym smerom k ďalšej hospodárskej a politickej integrácii s krajinami južného susedstva; keďže v deklarácii o Abrahamských dohodách sa opätovne potvrdzujú dohody z Abrahamu podpísané v auguste 2020 a odkazuje sa na dohody, ktoré nasledovali a ktorých cieľom je normalizácia vzťahov medzi Izraelom a arabskými štátmi;

| E. | keďže oblasť Stredozemného mora je pre EÚ oblasťou zásadného a komplementárneho strategického významu; keďže súčasťou barcelonského procesu, ktorý sa začal v roku 1995, boli okrem iného ciele vytvoriť spoločný priestor mieru, stability a prosperity, uviesť euro-stredozemskú zónu voľného obchodu, usilovať o posilnenie demokracie a dodržiavanie ľudských práv a rozvíjať euro-stredozemské partnerstvo pre lepšie porozumenie medzi národmi a ich zbližovanie; keďže viac ako 25 rokov po Barcelonskom vyhlásení sa väčšina cieľov v plnej miere nedosiahla; keďže potreba oživiť vzťahy medzi EÚ a jej partnermi v oblasti Stredozemného mora s cieľom riešiť spoločné výzvy, využívať spoločné príležitosti a uvoľniť potenciál nášho spoločného regiónu; keďže krajiny južného susedstva čelia spoločným výzvam, pričom každá z nich sa nachádza v špecifickej politickej a hospodárskej situácii a má osobitné problémy, ktoré sa musia uznať v politikách EÚ pre konkrétne regióny; |
| --- | --- |

E.

keďže oblasť Stredozemného mora je pre EÚ oblasťou zásadného a komplementárneho strategického významu; keďže súčasťou barcelonského procesu, ktorý sa začal v roku 1995, boli okrem iného ciele vytvoriť spoločný priestor mieru, stability a prosperity, uviesť euro-stredozemskú zónu voľného obchodu, usilovať o posilnenie demokracie a dodržiavanie ľudských práv a rozvíjať euro-stredozemské partnerstvo pre lepšie porozumenie medzi národmi a ich zbližovanie; keďže viac ako 25 rokov po Barcelonskom vyhlásení sa väčšina cieľov v plnej miere nedosiahla; keďže potreba oživiť vzťahy medzi EÚ a jej partnermi v oblasti Stredozemného mora s cieľom riešiť spoločné výzvy, využívať spoločné príležitosti a uvoľniť potenciál nášho spoločného regiónu; keďže krajiny južného susedstva čelia spoločným výzvam, pričom každá z nich sa nachádza v špecifickej politickej a hospodárskej situácii a má osobitné problémy, ktoré sa musia uznať v politikách EÚ pre konkrétne regióny;

| F. | keďže nový program pre Stredozemie má slúžiť ako podklad pre náčrt zastrešujúceho politického rámca ako spôsobu podpory dvojstranných politických rámcov, ktorými môžu byť spoločné dokumenty, priority partnerstva alebo ich ekvivalenty, ktorými sa stanovia spoločne dohodnuté programy politických a hospodárskych reforiem a s nimi súvisiace vykonávacie nástroje; keďže na to, aby EÚ dosahovala svoje ciele zahraničnej politiky v regióne, je nevyhnutná súdržnosť politík členských štátov s politikou južného susedstva; |
| --- | --- |

F.

keďže nový program pre Stredozemie má slúžiť ako podklad pre náčrt zastrešujúceho politického rámca ako spôsobu podpory dvojstranných politických rámcov, ktorými môžu byť spoločné dokumenty, priority partnerstva alebo ich ekvivalenty, ktorými sa stanovia spoločne dohodnuté programy politických a hospodárskych reforiem a s nimi súvisiace vykonávacie nástroje; keďže na to, aby EÚ dosahovala svoje ciele zahraničnej politiky v regióne, je nevyhnutná súdržnosť politík členských štátov s politikou južného susedstva;

| G. | keďže EÚ a jej partneri z južného susedstva majú spoločný záujem na podpore obnoveného multilaterálneho systému vhodného na daný účel, ktorého jadrom je OSN, s cieľom zaoberať sa spoločnými výzvami, ako je riešenie a prevencia konfliktov, budovanie mieru, zmena klímy, korupcia, organizovaná trestná činnosť a terorizmus a násilie na ženách; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ a jej partneri z južného susedstva majú spoločný záujem na podpore obnoveného multilaterálneho systému vhodného na daný účel, ktorého jadrom je OSN, s cieľom zaoberať sa spoločnými výzvami, ako je riešenie a prevencia konfliktov, budovanie mieru, zmena klímy, korupcia, organizovaná trestná činnosť a terorizmus a násilie na ženách;

| H. | keďže EÚ musí prioritne investovať do južného susedstva; keďže bezpečnosť, stabilita, prosperita a odolnosť voči zmene klímy v južnom susedstve EÚ posilnia bezpečnosť, stabilitu, prosperitu a odolnosť voči zmene klímy v EÚ; keďže obnovené investície do južného susedstva a intenzívnejší politický dialóg a dialóg o politikách medzi EÚ a krajinami južného susedstva poskytnú cennú príležitosť na úzku spoluprácu a politické synergie v prospech EÚ a jej členských štátov na jednej strane a krajín južného susedstva na strane druhej; keďže južné susedstvo by sa nemalo vnímať izolovanie, ale v úzkej korelácii s východným susedstvom a širšou európskou susedskou politikou (ESP) vymedzenou v preskúmaní ESP z roku 2015, a v komplexnej strategickej reflexii o pokračovaní vzájomne výhodných užších a vyvážených vzťahov medzi EÚ a jej susedmi; keďže južné aj východné susedstvo EÚ majú pre EÚ strategický význam v rôznych oblastiach, ako je napríklad stabilita a bezpečnosť, energetická bezpečnosť, riadenie konfliktov a rizika terorizmu, boj proti zmene klímy, obchod, bezpečnosť dodávateľských reťazcov a diverzifikovaný prístup na trhy a riadenie migrácie, a to tak, že môžu presadzovať ľudské práva a demokratické reformy, a tak zaistiť bezpečnejší a účinnejší priestor pre hospodárske vzťahy a investície, napr. kratšie dodávateľské kanály; keďže EÚ by mala usilovať o spoločný regulačný priestor, do ktorého patrí južné a východné susedstvo, a preto krajinám vo svojom susedstve zabezpečuje prístup k najprísnejším normám v oblasti politiky, boja proti korupcii a ľudských práv, ktoré nielen znásobujú investície do hospodárstva a spravodlivý udržateľný hospodársky rast, ale sú tiež rozhodujúce pre zvýšenú bezpečnosť a politickú stabilitu krajín južného a východného susedstva a EÚ a pre ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ musí prioritne investovať do južného susedstva; keďže bezpečnosť, stabilita, prosperita a odolnosť voči zmene klímy v južnom susedstve EÚ posilnia bezpečnosť, stabilitu, prosperitu a odolnosť voči zmene klímy v EÚ; keďže obnovené investície do južného susedstva a intenzívnejší politický dialóg a dialóg o politikách medzi EÚ a krajinami južného susedstva poskytnú cennú príležitosť na úzku spoluprácu a politické synergie v prospech EÚ a jej členských štátov na jednej strane a krajín južného susedstva na strane druhej; keďže južné susedstvo by sa nemalo vnímať izolovanie, ale v úzkej korelácii s východným susedstvom a širšou európskou susedskou politikou (ESP) vymedzenou v preskúmaní ESP z roku 2015, a v komplexnej strategickej reflexii o pokračovaní vzájomne výhodných užších a vyvážených vzťahov medzi EÚ a jej susedmi; keďže južné aj východné susedstvo EÚ majú pre EÚ strategický význam v rôznych oblastiach, ako je napríklad stabilita a bezpečnosť, energetická bezpečnosť, riadenie konfliktov a rizika terorizmu, boj proti zmene klímy, obchod, bezpečnosť dodávateľských reťazcov a diverzifikovaný prístup na trhy a riadenie migrácie, a to tak, že môžu presadzovať ľudské práva a demokratické reformy, a tak zaistiť bezpečnejší a účinnejší priestor pre hospodárske vzťahy a investície, napr. kratšie dodávateľské kanály; keďže EÚ by mala usilovať o spoločný regulačný priestor, do ktorého patrí južné a východné susedstvo, a preto krajinám vo svojom susedstve zabezpečuje prístup k najprísnejším normám v oblasti politiky, boja proti korupcii a ľudských práv, ktoré nielen znásobujú investície do hospodárstva a spravodlivý udržateľný hospodársky rast, ale sú tiež rozhodujúce pre zvýšenú bezpečnosť a politickú stabilitu krajín južného a východného susedstva a EÚ a pre ochranu životného prostredia;

| I. | keďže kríza COVID-19 a dôsledky vojny na Ukrajine pre potravinovú bezpečnosť vzhľadom na svoje závažné sociálno-ekonomické dôsledky pre krajiny južného susedstva zvýšili riziko ďalšej destabilizácie; keďže EÚ by mala uznať rozmanitosť a rôznorodosť regiónu a prispôsobiť svoj vzťah kontextu každého jednotlivého štátu; |
| --- | --- |

I.

keďže kríza COVID-19 a dôsledky vojny na Ukrajine pre potravinovú bezpečnosť vzhľadom na svoje závažné sociálno-ekonomické dôsledky pre krajiny južného susedstva zvýšili riziko ďalšej destabilizácie; keďže EÚ by mala uznať rozmanitosť a rôznorodosť regiónu a prispôsobiť svoj vzťah kontextu každého jednotlivého štátu;

| J. | keďže politika južného susedstva by mala krajinám južného susedstva poskytnúť účinný politický rámec a prístup k zdrojom a investíciám na podporu skutočnej sociálno-ekonomickej integrácie vo všeobecnosti, hospodárskeho rozvoja, zamestnanosti a procesu budovania kapacít pre príslušné inštitúcie, a to aj z hľadiska demokracie; keďže politika južného susedstva by v krátkodobom a strednodobom horizonte mala prispieť k zmierneniu konfliktov v európskom susedstve a v budúcnosti k ich predchádzaniu; keďže konflikty v krajinách na pobreží Stredozemného mora obzvlášť ťažko zasahujú ženy a deti; |
| --- | --- |

J.

keďže politika južného susedstva by mala krajinám južného susedstva poskytnúť účinný politický rámec a prístup k zdrojom a investíciám na podporu skutočnej sociálno-ekonomickej integrácie vo všeobecnosti, hospodárskeho rozvoja, zamestnanosti a procesu budovania kapacít pre príslušné inštitúcie, a to aj z hľadiska demokracie; keďže politika južného susedstva by v krátkodobom a strednodobom horizonte mala prispieť k zmierneniu konfliktov v európskom susedstve a v budúcnosti k ich predchádzaniu; keďže konflikty v krajinách na pobreží Stredozemného mora obzvlášť ťažko zasahujú ženy a deti;

| K. | keďže podľa Vysokého komisára OSN pre utečencov na migračných trasách centrálneho a západného Stredomoria v roku 2021 zahynulo alebo zmizlo 1 924 osôb, pričom ďalších 1 153 osôb zahynulo alebo zmizlo na námornej trase zo severozápadnej Afriky na Kanárske ostrovy; keďže v roku 2020 na týchto troch trasách zahynulo alebo zmizlo 1 776 osôb; keďže podľa projektu Missing Migrants, čo je iniciatíva, ktorú od roku 2014 realizuje Medzinárodná organizácia pre migráciu, od roku 2014 prišlo v Stredozemnom mori o život alebo zmizlo 23 000 osôb; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa Vysokého komisára OSN pre utečencov na migračných trasách centrálneho a západného Stredomoria v roku 2021 zahynulo alebo zmizlo 1 924 osôb, pričom ďalších 1 153 osôb zahynulo alebo zmizlo na námornej trase zo severozápadnej Afriky na Kanárske ostrovy; keďže v roku 2020 na týchto troch trasách zahynulo alebo zmizlo 1 776 osôb; keďže podľa projektu Missing Migrants, čo je iniciatíva, ktorú od roku 2014 realizuje Medzinárodná organizácia pre migráciu, od roku 2014 prišlo v Stredozemnom mori o život alebo zmizlo 23 000 osôb;

| L. | keďže EÚ usiluje o komplexný prístup k migrácii a azylu založený na hodnotách EÚ, ktorými sú solidarita a ochrana ľudských práv a právneho štátu; |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ usiluje o komplexný prístup k migrácii a azylu založený na hodnotách EÚ, ktorými sú solidarita a ochrana ľudských práv a právneho štátu;

| M. | keďže vojna na Ukrajine má v mnohých zraniteľných krajinách dramatický dosah na ceny, produkciu a dodávky obilnín, najmä pšenice; keďže partneri z južného susedstva sú štrukturálne závislí od dovozu obilnín a vojna na Ukrajine má zásadný vplyv na dodávateľské reťazce pšenice a stolového oleja s dôsledkami pre potravinovú bezpečnosť; keďže 24. marca 2022 bola uvedená medzinárodná iniciatíva na posilnenie odolnosti v oblasti potravín a poľnohospodárstva (FARM) v spolupráci s EÚ, skupinou G7 a Africkou úniou s cieľom zabrániť katastrofálnym účinkom vojny, ktorú vedie Rusko na Ukrajine, na svetovú potravinovú bezpečnosť; |
| --- | --- |

M.

keďže vojna na Ukrajine má v mnohých zraniteľných krajinách dramatický dosah na ceny, produkciu a dodávky obilnín, najmä pšenice; keďže partneri z južného susedstva sú štrukturálne závislí od dovozu obilnín a vojna na Ukrajine má zásadný vplyv na dodávateľské reťazce pšenice a stolového oleja s dôsledkami pre potravinovú bezpečnosť; keďže 24. marca 2022 bola uvedená medzinárodná iniciatíva na posilnenie odolnosti v oblasti potravín a poľnohospodárstva (FARM) v spolupráci s EÚ, skupinou G7 a Africkou úniou s cieľom zabrániť katastrofálnym účinkom vojny, ktorú vedie Rusko na Ukrajine, na svetovú potravinovú bezpečnosť;

| N. | keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine má a ešte len bude ešte mať zničujúce účinky na región z hľadiska potravinovej bezpečnosti; keďže vojna na Ukrajine vyzdvihla hrozbu, ktorú predstavujú tretie krajiny usilujúce o kontrolu nad politikou a hospodárstvom v oblasti Stredozemného mora a v susedstve EÚ na úkor demokratických ambícií a územnej celistvosti cieľových krajín, a je jej aktuálnou ilustráciou; keďže južné susedstvo EÚ je pôsobiskom pre významné mocnosti vrátane Ruska, Číny a Iránu, ktoré sa okrem iného všetky snažia zvýšiť svoju schopnosť a kapacitu uplatňovať politickú a/alebo hospodársku hegemóniu v niektorých krajinách južného susedstva, čo je preto vážnou výzvou pre EÚ, jej členské štáty a krajiny južného susedstva pri budovaní kapacít na boj proti dezinformáciám a presadzovanie demokratických hodnôt, ako je sloboda tlače, sloboda združovania a zhromažďovania a pluralita médií, ktoré sú všetky zásadnými a rozhodujúcimi zložkami právneho štátu a potrebujú rozšíriť; keďže slobodná, silná a nezávislá občianska spoločnosť má zásadný význam pre rozvoj ktorejkoľvek krajiny v regióne; |
| --- | --- |

N.

keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine má a ešte len bude ešte mať zničujúce účinky na región z hľadiska potravinovej bezpečnosti; keďže vojna na Ukrajine vyzdvihla hrozbu, ktorú predstavujú tretie krajiny usilujúce o kontrolu nad politikou a hospodárstvom v oblasti Stredozemného mora a v susedstve EÚ na úkor demokratických ambícií a územnej celistvosti cieľových krajín, a je jej aktuálnou ilustráciou; keďže južné susedstvo EÚ je pôsobiskom pre významné mocnosti vrátane Ruska, Číny a Iránu, ktoré sa okrem iného všetky snažia zvýšiť svoju schopnosť a kapacitu uplatňovať politickú a/alebo hospodársku hegemóniu v niektorých krajinách južného susedstva, čo je preto vážnou výzvou pre EÚ, jej členské štáty a krajiny južného susedstva pri budovaní kapacít na boj proti dezinformáciám a presadzovanie demokratických hodnôt, ako je sloboda tlače, sloboda združovania a zhromažďovania a pluralita médií, ktoré sú všetky zásadnými a rozhodujúcimi zložkami právneho štátu a potrebujú rozšíriť; keďže slobodná, silná a nezávislá občianska spoločnosť má zásadný význam pre rozvoj ktorejkoľvek krajiny v regióne;

| O. | keďže EÚ pokračuje v boji proti pokusom tretích strán o destabilizáciu regiónu; keďže EÚ musí opätovne potvrdiť svoju úlohu privilegovaného partnera a primárneho politického, hospodárskeho a demokratického základu pre krajiny južného susedstva v oblastiach, ako sú ľudské práva, demokracia a právny štát, bezpečnosť, migrácia, boj proti zmene klímy a výskum a vývoj; keďže táto zásadná úloha EÚ sa odráža a mala by sa aj naďalej odzrkadľovať v úrovni odhodlania a politického postoja na úrovni EÚ v súvislosti s južným susedstvom; |
| --- | --- |

O.

keďže EÚ pokračuje v boji proti pokusom tretích strán o destabilizáciu regiónu; keďže EÚ musí opätovne potvrdiť svoju úlohu privilegovaného partnera a primárneho politického, hospodárskeho a demokratického základu pre krajiny južného susedstva v oblastiach, ako sú ľudské práva, demokracia a právny štát, bezpečnosť, migrácia, boj proti zmene klímy a výskum a vývoj; keďže táto zásadná úloha EÚ sa odráža a mala by sa aj naďalej odzrkadľovať v úrovni odhodlania a politického postoja na úrovni EÚ v súvislosti s južným susedstvom;

| P. | keďže boj proti organizovanej trestnej činnosti a všetkým formám terorizmu vrátane islamistického zostáva prioritou; keďže boj proti Islamskému štátu prebieha v regióne od roku 2015; keďže niektoré zo základných príčin radikálnych hnutí vrátane sociálnej a politickej marginalizácie ostávajú dodnes bez riešenia; |
| --- | --- |

P.

keďže boj proti organizovanej trestnej činnosti a všetkým formám terorizmu vrátane islamistického zostáva prioritou; keďže boj proti Islamskému štátu prebieha v regióne od roku 2015; keďže niektoré zo základných príčin radikálnych hnutí vrátane sociálnej a politickej marginalizácie ostávajú dodnes bez riešenia;

| Q. | keďže vojna na Ukrajine a z nej vyplývajúca potreba ďalej diverzifikovať a dekarbonizovať dodávky energie do EÚ poukázali na zásadnú úlohu južného susedstva pri nadobúdaní pozície rozhodujúceho partnera EÚ pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody, ale aj pri zabezpečovaní dostatočných dodávok plynu a ropy do EÚ pre obojstranný prospech EÚ a krajín južného susedstva; keďže objav významných zásob zemného plynu a bohatstva obnoviteľných zdrojov energie v krajinách na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora, najmä na Sahare so značným potenciálom pre výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sú príležitosťou hospodárskeho rozvoja v dotknutých krajinách a pre spoluprácu s EÚ v oblasti čistej energie vrátane vodíka z obnoviteľných zdrojov; keďže príjmy z prírodných zdrojov by sa mali spravodlivo rozdeľovať a používať v prospech miestneho obyvateľstva; keďže tieto zásoby plynu a dodávky si vyžadujú partnerstvá, investície a výmenu know-how krajín na južnom pobreží Stredozemného mora s EÚ a jej členskými štátmi; keďže toto partnerstvo sa už teraz javí ako príležitosť na dialóg a spoluprácu medzi všetkými dotknutými krajinami na južnom pobreží Stredozemného mora, čo vedie k väčšej stabilite v regióne; keďže južné susedstvo je preto nevyhnutné nielen z dôvodov regionálnej bezpečnosti a stability, ale aj ako hlavný partner v prístupe k spoľahlivým zdrojom energie vrátane energie z obnoviteľných zdrojov; keďže vzájomne výhodné skutočné partnerstvo najmä pre obyvateľov krajín južného susedstva, je rozhodujúce pre zabezpečenie ich inkluzívneho prístupu k cenovo dostupnej miestnej energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

Q.

keďže vojna na Ukrajine a z nej vyplývajúca potreba ďalej diverzifikovať a dekarbonizovať dodávky energie do EÚ poukázali na zásadnú úlohu južného susedstva pri nadobúdaní pozície rozhodujúceho partnera EÚ pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody, ale aj pri zabezpečovaní dostatočných dodávok plynu a ropy do EÚ pre obojstranný prospech EÚ a krajín južného susedstva; keďže objav významných zásob zemného plynu a bohatstva obnoviteľných zdrojov energie v krajinách na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora, najmä na Sahare so značným potenciálom pre výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sú príležitosťou hospodárskeho rozvoja v dotknutých krajinách a pre spoluprácu s EÚ v oblasti čistej energie vrátane vodíka z obnoviteľných zdrojov; keďže príjmy z prírodných zdrojov by sa mali spravodlivo rozdeľovať a používať v prospech miestneho obyvateľstva; keďže tieto zásoby plynu a dodávky si vyžadujú partnerstvá, investície a výmenu know-how krajín na južnom pobreží Stredozemného mora s EÚ a jej členskými štátmi; keďže toto partnerstvo sa už teraz javí ako príležitosť na dialóg a spoluprácu medzi všetkými dotknutými krajinami na južnom pobreží Stredozemného mora, čo vedie k väčšej stabilite v regióne; keďže južné susedstvo je preto nevyhnutné nielen z dôvodov regionálnej bezpečnosti a stability, ale aj ako hlavný partner v prístupe k spoľahlivým zdrojom energie vrátane energie z obnoviteľných zdrojov; keďže vzájomne výhodné skutočné partnerstvo najmä pre obyvateľov krajín južného susedstva, je rozhodujúce pre zabezpečenie ich inkluzívneho prístupu k cenovo dostupnej miestnej energii z obnoviteľných zdrojov;

| R. | keďže účinky zmeny klímy zrejme vyvolajú ďalšie presuny obyvateľstva z Blízkeho východu a severnej Afriky; keďže v novembri 2022 usporiada Egypt 27. konferenciu OSN o zmene klímy COP 27; keďže podľa Programu OSN pre životné prostredie sa oblasť Stredozemného mora otepľuje o 20 % rýchlejšie ako svetový priemer; keďže podľa predpokladov sa jarné a letné zrážky do roku 2080 znížia o 30 %; |
| --- | --- |

R.

keďže účinky zmeny klímy zrejme vyvolajú ďalšie presuny obyvateľstva z Blízkeho východu a severnej Afriky; keďže v novembri 2022 usporiada Egypt 27. konferenciu OSN o zmene klímy COP 27; keďže podľa Programu OSN pre životné prostredie sa oblasť Stredozemného mora otepľuje o 20 % rýchlejšie ako svetový priemer; keďže podľa predpokladov sa jarné a letné zrážky do roku 2080 znížia o 30 %;

| S. | keďže v oblasti Stredozemného mora žije 510 miliónov ľudí a ide o najviac znečistené veľké more na svete s 1,25 milióna plastových úlomkov na km2; keďže morský odpad je závažným faktorom krízy biodiverzity a cestovnému ruchu, rybolovu a námornému odvetviu spôsobuje náklady vo výške približne 641 mil. EUR ročne; keďže podľa správy Svetového fondu na ochranu prírody z roku 2019 sa do Stredozemného mora každoročne dostáva 0,57 mil. ton plastov a do roku 2050 sa toto množstvo zvýši na štvornásobok; keďže podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo FAO sa 75 % populácií rýb v Stredozemnom mori, pre ktoré sú k dispozícii overené posúdenia, loví na biologicky neudržateľných úrovniach; |
| --- | --- |

S.

keďže v oblasti Stredozemného mora žije 510 miliónov ľudí a ide o najviac znečistené veľké more na svete s 1,25 milióna plastových úlomkov na km2; keďže morský odpad je závažným faktorom krízy biodiverzity a cestovnému ruchu, rybolovu a námornému odvetviu spôsobuje náklady vo výške približne 641 mil. EUR ročne; keďže podľa správy Svetového fondu na ochranu prírody z roku 2019 sa do Stredozemného mora každoročne dostáva 0,57 mil. ton plastov a do roku 2050 sa toto množstvo zvýši na štvornásobok; keďže podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo FAO sa 75 % populácií rýb v Stredozemnom mori, pre ktoré sú k dispozícii overené posúdenia, loví na biologicky neudržateľných úrovniach;

| T. | keďže rozvoj, bezpečnosť, stabilita a demokracia v južnom susedstve úzko súvisia so skutočnou sociálno-ekonomickou integráciou žien, mladých ľudí a diskriminovaných skupín, ako sú LGBTQI+ osoby, základnými právami náboženských, kultúrnych a etnických menšín a otvoreným priestorom pre občanov a nezávislú občiansku spoločnosť, v ktorom sa môžu slobodne vyjadrovať, konať a vymieňať si predstavy a názory; keďže podľa štúdií je ich schopnosť získať prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave, zamestnaniu a primeranému dlhodobému profesijnému rozvoju kľúčová; keďže občianske, politické, sociálne a hospodárske práva žien a ich presadzovanie v južnom susedstve by mali byť prioritou nového programu pre Stredozemie; keďže integrácia žien na trhu práce je naďalej výrazne nižšia ako v iných častiach sveta, pričom podľa správy orgánu OSN Ženy z roku 2020 o situačnej analýze žien v regióne Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA) dosahuje v priemere 19 %; |
| --- | --- |

T.

keďže rozvoj, bezpečnosť, stabilita a demokracia v južnom susedstve úzko súvisia so skutočnou sociálno-ekonomickou integráciou žien, mladých ľudí a diskriminovaných skupín, ako sú LGBTQI+ osoby, základnými právami náboženských, kultúrnych a etnických menšín a otvoreným priestorom pre občanov a nezávislú občiansku spoločnosť, v ktorom sa môžu slobodne vyjadrovať, konať a vymieňať si predstavy a názory; keďže podľa štúdií je ich schopnosť získať prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave, zamestnaniu a primeranému dlhodobému profesijnému rozvoju kľúčová; keďže občianske, politické, sociálne a hospodárske práva žien a ich presadzovanie v južnom susedstve by mali byť prioritou nového programu pre Stredozemie; keďže integrácia žien na trhu práce je naďalej výrazne nižšia ako v iných častiach sveta, pričom podľa správy orgánu OSN Ženy z roku 2020 o situačnej analýze žien v regióne Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA) dosahuje v priemere 19 %;

| 1. | odporúča, aby Komisia a PK/VP pri vykonávaní obnoveného partnerstva s južným susedstvom v novom programe pre Stredozemie:






  a) | zabezpečili primerané zdroje na včasné a účinné vykonávanie nového programu pre Stredozemie na základe cieľov a priorít spoločne vymedzených s partnerskými krajinami južného susedstva, stavali na hodnotných synergiách na základe transparentnej spolupráce a plánovania vonkajšej činnosti pre región v rámci NDICI a pokračovali v úzkej koordinácii s programovaním členských štátov EÚ a tiež čo najviac podporili možnosti kombinovaného financovania na základe partnerstva Európskej investičnej banky, Európskej banky pre obnovu a rozvoj a ďalších relevantných medzinárodných finančných inštitúcií; zastáva názor, že nový program pre Stredozemie môže priniesť pozitívnu kondicionalitu, v rámci ktorej aktívna podpora EÚ pre bližšie a účinné politické rozhranie s krajinami južného susedstva môže viesť k ďalšími partnerstvám a zbližovaniu v oblasti ďalších politických priorít v prospech tak EÚ, ako aj krajín južného susedstva a ich občanov; každoročne poskytovali aktuálne informácie o vykonávaní nového programu pre Stredozemie a zabezpečili zviditeľnenie EÚ prostredníctvom všetkých finančných zdrojov EÚ prideľovaných regiónu priamo alebo nepriamo na základe partnerstva s OSN, ďalšími medzinárodnými organizáciami a inými tradičnými a netradičnými partnermi, a to pri súčasnom zabezpečení finančnej zodpovednosti podľa súčasnej metodiky riadenia výkonnosti a systému vykazovania pre programy EÚ vrátane prístupu založeného na stimuloch; na ochranu rozpočtu Únie zapracovali všeobecný režim podmienenosti; zdôraznili, že občianska spoločnosť krajín južného susedstva má veľké očakávania od EÚ a jej členských štátov ako významnej politickej, hospodárskej a kultúrnej opory pre politické a hospodárske reformy a dlhodobú prosperitu; upozornili, že vzhľadom na strategický význam a hospodársky potenciál regiónu je schopnosť EÚ byť hlavným partnerom spojená aj s určitými výzvami, a preto je nevyhnutné primerane zviditeľniť záväzok EÚ voči regiónu ako celku, a to priamo, ako aj v podobe finančných prostriedkov poskytovaných iným organizáciám, ako je OSN; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

zabezpečili primerané zdroje na včasné a účinné vykonávanie nového programu pre Stredozemie na základe cieľov a priorít spoločne vymedzených s partnerskými krajinami južného susedstva, stavali na hodnotných synergiách na základe transparentnej spolupráce a plánovania vonkajšej činnosti pre región v rámci NDICI a pokračovali v úzkej koordinácii s programovaním členských štátov EÚ a tiež čo najviac podporili možnosti kombinovaného financovania na základe partnerstva Európskej investičnej banky, Európskej banky pre obnovu a rozvoj a ďalších relevantných medzinárodných finančných inštitúcií; zastáva názor, že nový program pre Stredozemie môže priniesť pozitívnu kondicionalitu, v rámci ktorej aktívna podpora EÚ pre bližšie a účinné politické rozhranie s krajinami južného susedstva môže viesť k ďalšími partnerstvám a zbližovaniu v oblasti ďalších politických priorít v prospech tak EÚ, ako aj krajín južného susedstva a ich občanov; každoročne poskytovali aktuálne informácie o vykonávaní nového programu pre Stredozemie a zabezpečili zviditeľnenie EÚ prostredníctvom všetkých finančných zdrojov EÚ prideľovaných regiónu priamo alebo nepriamo na základe partnerstva s OSN, ďalšími medzinárodnými organizáciami a inými tradičnými a netradičnými partnermi, a to pri súčasnom zabezpečení finančnej zodpovednosti podľa súčasnej metodiky riadenia výkonnosti a systému vykazovania pre programy EÚ vrátane prístupu založeného na stimuloch; na ochranu rozpočtu Únie zapracovali všeobecný režim podmienenosti; zdôraznili, že občianska spoločnosť krajín južného susedstva má veľké očakávania od EÚ a jej členských štátov ako významnej politickej, hospodárskej a kultúrnej opory pre politické a hospodárske reformy a dlhodobú prosperitu; upozornili, že vzhľadom na strategický význam a hospodársky potenciál regiónu je schopnosť EÚ byť hlavným partnerom spojená aj s určitými výzvami, a preto je nevyhnutné primerane zviditeľniť záväzok EÚ voči regiónu ako celku, a to priamo, ako aj v podobe finančných prostriedkov poskytovaných iným organizáciám, ako je OSN;

| b) | posilňovali dialóg a spoluprácu EÚ s krajinami južného susedstva v príslušných oblastiach politiky a podporovali prevenciu pred konfliktmi a budovanie mieru, boj proti pirátstvu, námornú bezpečnosť a boj proti terorizmu, radikalizácii a extrémizmu; |
| --- | --- |

b)

posilňovali dialóg a spoluprácu EÚ s krajinami južného susedstva v príslušných oblastiach politiky a podporovali prevenciu pred konfliktmi a budovanie mieru, boj proti pirátstvu, námornú bezpečnosť a boj proti terorizmu, radikalizácii a extrémizmu;

| c) | prioritne vypracovali a uzatvorili spoločné dokumenty alebo priority partnerstva ako náhradu predchádzajúcich dokumentov, pričom by vychádzali z piatich kľúčových priorít programu pre Stredozemie, najmä z priorít pre ľudský rozvoj, ľudskú bezpečnosť, dobrú správu vecí verejných a právny štát; |
| --- | --- |

c)

prioritne vypracovali a uzatvorili spoločné dokumenty alebo priority partnerstva ako náhradu predchádzajúcich dokumentov, pričom by vychádzali z piatich kľúčových priorít programu pre Stredozemie, najmä z priorít pre ľudský rozvoj, ľudskú bezpečnosť, dobrú správu vecí verejných a právny štát;

| d) | obnovili post osobitného zástupcu EÚ pre južné susedstvo, ktorý by podliehal PK/VP a podpredsedovi Komisie, ako aj komisárovi pre rozšírenie a európsku susedskú politiku (NEAR), s cieľom posilniť jednotu a činnosť EÚ v regióne, presadzovať a obhajovať naše spoločné hodnoty a záujmy; |
| --- | --- |

d)

obnovili post osobitného zástupcu EÚ pre južné susedstvo, ktorý by podliehal PK/VP a podpredsedovi Komisie, ako aj komisárovi pre rozšírenie a európsku susedskú politiku (NEAR), s cieľom posilniť jednotu a činnosť EÚ v regióne, presadzovať a obhajovať naše spoločné hodnoty a záujmy;

| e) | zintenzívnili diplomatickú osvetu a dialóg so štátmi južného susedstva, a to aj v rámci Valného zhromaždenia OSN, a prioritne riešili vplyv agresie Ruska proti Ukrajine na krajiny južného susedstva z hľadiska potravinovej bezpečnosti, s osobitným dôrazom na najzraniteľnejšie krajiny z dôvodu závislosti od dovozu potravín, nedostatočného sociálneho zabezpečenia alebo modelu ich hospodárstva; aktívne spolupracovali s Európskym parlamentom na spôsoboch zaistenia potravinovej bezpečnosti pre krajiny na južnom pobreží Stredozemného mora, ktoré v tejto súvislosti čelia ťažkostiam, a na tento účel bezodkladne načrtli spoľahlivú, odolnú a udržateľnú politiku a odozvu vo forme pomoci, a to aj na základe Mechanizmu pre potraviny a odolnosť na riešenie potravinovej bezpečnosti v regióne vrátane podpory udržateľných miestnych systémov poľnohospodárstva a poľnohospodárskych postupov menej orientovaných na výstupy a viac zodpovedajúcich klíme; pripomínali, že potravinovú neistotu v regióne zhoršujú dôsledky núdzovej situácie v oblasti klímy, najmä suchá a nárast extrémnych teplôt; pripomínali význam primeraného zviditeľnenia úsilia a zdrojov EÚ pri poskytovaní pomoci prostredníctvom iných organizácií, ako je Svetový potravinový program, a nepretržitého monitorovania činností a zdrojov s cieľom preskúmať dosiahnutý pokrok; |
| --- | --- |

e)

zintenzívnili diplomatickú osvetu a dialóg so štátmi južného susedstva, a to aj v rámci Valného zhromaždenia OSN, a prioritne riešili vplyv agresie Ruska proti Ukrajine na krajiny južného susedstva z hľadiska potravinovej bezpečnosti, s osobitným dôrazom na najzraniteľnejšie krajiny z dôvodu závislosti od dovozu potravín, nedostatočného sociálneho zabezpečenia alebo modelu ich hospodárstva; aktívne spolupracovali s Európskym parlamentom na spôsoboch zaistenia potravinovej bezpečnosti pre krajiny na južnom pobreží Stredozemného mora, ktoré v tejto súvislosti čelia ťažkostiam, a na tento účel bezodkladne načrtli spoľahlivú, odolnú a udržateľnú politiku a odozvu vo forme pomoci, a to aj na základe Mechanizmu pre potraviny a odolnosť na riešenie potravinovej bezpečnosti v regióne vrátane podpory udržateľných miestnych systémov poľnohospodárstva a poľnohospodárskych postupov menej orientovaných na výstupy a viac zodpovedajúcich klíme; pripomínali, že potravinovú neistotu v regióne zhoršujú dôsledky núdzovej situácie v oblasti klímy, najmä suchá a nárast extrémnych teplôt; pripomínali význam primeraného zviditeľnenia úsilia a zdrojov EÚ pri poskytovaní pomoci prostredníctvom iných organizácií, ako je Svetový potravinový program, a nepretržitého monitorovania činností a zdrojov s cieľom preskúmať dosiahnutý pokrok;

| f) | uznali, že región čelí početným výzvam, ako je zmena klímy, hospodárska kríza a teroristické útoky; zdôraznili, že nedostatok vody vyplývajúci zo zvýšených potrieb sladkej vody spolu so strategickou kontrolou riek môže viesť k najvážnejším konfliktom; zaviedli politickú stratégiu na podporu riešení v oblastiach s vysokým potenciálom destabilizácie; |
| --- | --- |

f)

uznali, že región čelí početným výzvam, ako je zmena klímy, hospodárska kríza a teroristické útoky; zdôraznili, že nedostatok vody vyplývajúci zo zvýšených potrieb sladkej vody spolu so strategickou kontrolou riek môže viesť k najvážnejším konfliktom; zaviedli politickú stratégiu na podporu riešení v oblastiach s vysokým potenciálom destabilizácie;

| g) | prioritne zaviedli stratégie na zmiernenie biedy, stratégie špecializované na plánovanie širšieho prístupu mládeže žien k vzdelávaniu a vysokoškolskému vzdelávaniu spolu s adekvátnym financovaním prístupu k vzdelávaniu pre obyvateľstvo vo všeobecnosti a stratégie na podporu zriaďovania a rozvoja účinných štruktúr vysokoškolského alebo odborného vzdelávania v krajinách južného susedstva; spolupracovali s partnerskými krajinami tak, aby ich školské osnovy zachovávali normy UNESCO týkajúce sa mieru, tolerancie a nenásilia; pracovali na odstránení a odrádzaní od nenávistných prejavov, ktoré podnecujú diskrimináciu a násilie, a podporovali politiky a iniciatívy zamerané na ochranu menšín a boj proti prejavom neznášanlivosti, rasizmu, homofóbie, xenofóbie a foriem náboženskej neznášanlivosti; zdôraznili, že pre podporu tolerantnej spoločnosti má rozpracovanie učebných osnov zásadný význam; pripomínali, že migrácia mládeže a únik profesionálnych mozgov vzbudzuje vážne obavy našich partnerov v regióne a je aj vážnou hrozbou dlhodobejšej schopnosti hospodárskeho rastu a hospodárskej životaschopnosti krajín južného susedstva; zdôrazňovali preto význam podpory investícií a zabezpečenia pokroku v hospodárskom raste regiónu súbežne so širším prístupom k vzdelávaniu, odbornej príprave a pracovným príležitostiam, aby mladí z krajín južného susedstva získali reálne vyhliadky na získanie zamestnania a skutočnú sociálno-ekonomickú integráciu; zdôrazňovali význam rozšírenia prístupu k programom Erasmus a Erasmus+ pre účastníkov z krajín južného susedstva vrátane utečencov z Ukrajiny a zvýšili financovanie takýchto výmen; predchádzali negatívnemu vplyvu týchto politík na krajiny južného susedstva z dôvodu úniku mozgov; pripomínali význam obehovej mobility vrátane výmen a partnerstiev mobility z juhu na juh, aby sa odborníkom z krajín južného susedstva mohlo dostať konkrétnych príležitostí na ďalšie obohatenie a rozšírenie si odbornej prípravy a kvalifikácií v EÚ a na ich návrat do krajiny pôvodu na výmenu a budovanie poznatkov; |
| --- | --- |

g)

prioritne zaviedli stratégie na zmiernenie biedy, stratégie špecializované na plánovanie širšieho prístupu mládeže žien k vzdelávaniu a vysokoškolskému vzdelávaniu spolu s adekvátnym financovaním prístupu k vzdelávaniu pre obyvateľstvo vo všeobecnosti a stratégie na podporu zriaďovania a rozvoja účinných štruktúr vysokoškolského alebo odborného vzdelávania v krajinách južného susedstva; spolupracovali s partnerskými krajinami tak, aby ich školské osnovy zachovávali normy UNESCO týkajúce sa mieru, tolerancie a nenásilia; pracovali na odstránení a odrádzaní od nenávistných prejavov, ktoré podnecujú diskrimináciu a násilie, a podporovali politiky a iniciatívy zamerané na ochranu menšín a boj proti prejavom neznášanlivosti, rasizmu, homofóbie, xenofóbie a foriem náboženskej neznášanlivosti; zdôraznili, že pre podporu tolerantnej spoločnosti má rozpracovanie učebných osnov zásadný význam; pripomínali, že migrácia mládeže a únik profesionálnych mozgov vzbudzuje vážne obavy našich partnerov v regióne a je aj vážnou hrozbou dlhodobejšej schopnosti hospodárskeho rastu a hospodárskej životaschopnosti krajín južného susedstva; zdôrazňovali preto význam podpory investícií a zabezpečenia pokroku v hospodárskom raste regiónu súbežne so širším prístupom k vzdelávaniu, odbornej príprave a pracovným príležitostiam, aby mladí z krajín južného susedstva získali reálne vyhliadky na získanie zamestnania a skutočnú sociálno-ekonomickú integráciu; zdôrazňovali význam rozšírenia prístupu k programom Erasmus a Erasmus+ pre účastníkov z krajín južného susedstva vrátane utečencov z Ukrajiny a zvýšili financovanie takýchto výmen; predchádzali negatívnemu vplyvu týchto politík na krajiny južného susedstva z dôvodu úniku mozgov; pripomínali význam obehovej mobility vrátane výmen a partnerstiev mobility z juhu na juh, aby sa odborníkom z krajín južného susedstva mohlo dostať konkrétnych príležitostí na ďalšie obohatenie a rozšírenie si odbornej prípravy a kvalifikácií v EÚ a na ich návrat do krajiny pôvodu na výmenu a budovanie poznatkov;

| h) | vždy, keď je to možné, venovali pozornosť aktuálnej metodike riadenia výkonnosti a systému vykazovania pre programy EÚ vrátane prístupu založeného na stimuloch pri začleňovaní sociálno-ekonomickej integrácie žien v regióne a rodovej rovnosti do všetkých oblastí politiky EÚ; cielili podporu EÚ pre ženy s cieľom zlepšovať a zaisťovať ich prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a zamestnanosti a vo všeobecnosti podporovať rovnosť pracovných a spoločensko-ekonomických príležitostí, a tak sa zasadzovali za ich finančnú nezávislosť a podporu rovnosti práv; stimulovali dvojstranné a trojstranné partnerstvá medzi univerzitami v južnom susedstve a univerzitami EÚ, a to aj na základe širších možností diaľkového vzdelávania pre študentov z južného susedstva a rozsiahlejších príležitostí na výmenu akademických pracovníkov; zaistili širší prístup k online médiám so sídlom v EÚ, a to aj prostredníctvom verejných digitálnych centier, a ku kultúrnemu obsahu EÚ pre zainteresované publikum v krajinách južného susedstva; |
| --- | --- |

h)

vždy, keď je to možné, venovali pozornosť aktuálnej metodike riadenia výkonnosti a systému vykazovania pre programy EÚ vrátane prístupu založeného na stimuloch pri začleňovaní sociálno-ekonomickej integrácie žien v regióne a rodovej rovnosti do všetkých oblastí politiky EÚ; cielili podporu EÚ pre ženy s cieľom zlepšovať a zaisťovať ich prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a zamestnanosti a vo všeobecnosti podporovať rovnosť pracovných a spoločensko-ekonomických príležitostí, a tak sa zasadzovali za ich finančnú nezávislosť a podporu rovnosti práv; stimulovali dvojstranné a trojstranné partnerstvá medzi univerzitami v južnom susedstve a univerzitami EÚ, a to aj na základe širších možností diaľkového vzdelávania pre študentov z južného susedstva a rozsiahlejších príležitostí na výmenu akademických pracovníkov; zaistili širší prístup k online médiám so sídlom v EÚ, a to aj prostredníctvom verejných digitálnych centier, a ku kultúrnemu obsahu EÚ pre zainteresované publikum v krajinách južného susedstva;

| i) | podporovali implementáciu a ratifikáciu medzinárodných dohovorov na boj proti násiliu na ženách; pracovali na zabezpečení toho, aby všetky členské štáty a krajiny južného susedstva podpísali, ratifikovali a vykonávali Istanbulský dohovor a Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien; berúc na vedomie spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 o treťom akčnom pláne pre rodovú rovnosť (GAP III) (JOIN(2020)0017) a akčnom pláne EÚ pre ženy, mier a bezpečnosť, všetkým partnerom z južného susedstva odporúčali odstránenie, vyšetrenie a prevenciu rodovo motivovaného násilia a diskriminácie a zabezpečili zmysluplnú a rovnocennú aktívnu účasť žien vo všetkých oblastiach verejného života a rozhodovania a presadzovali práva žien; zasadzovali sa za úplnú implementáciu rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o programe Ženy, mier a bezpečnosť, ktoré hodnotia neprimeraný dosah konfliktov na ženy a dievčatá a usmerňujú prácu a opatrenia na podporu rodovej rovnosti a posilnenie účasti žien, ochrany a práv v rámci celého cyklu konfliktov, a to od predchádzania konfliktom až po obnovu po skončení konfliktu, vo všetkých partnerských krajinách južného susedstva; |
| --- | --- |

i)

podporovali implementáciu a ratifikáciu medzinárodných dohovorov na boj proti násiliu na ženách; pracovali na zabezpečení toho, aby všetky členské štáty a krajiny južného susedstva podpísali, ratifikovali a vykonávali Istanbulský dohovor a Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien; berúc na vedomie spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 o treťom akčnom pláne pre rodovú rovnosť (GAP III) (JOIN(2020)0017) a akčnom pláne EÚ pre ženy, mier a bezpečnosť, všetkým partnerom z južného susedstva odporúčali odstránenie, vyšetrenie a prevenciu rodovo motivovaného násilia a diskriminácie a zabezpečili zmysluplnú a rovnocennú aktívnu účasť žien vo všetkých oblastiach verejného života a rozhodovania a presadzovali práva žien; zasadzovali sa za úplnú implementáciu rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o programe Ženy, mier a bezpečnosť, ktoré hodnotia neprimeraný dosah konfliktov na ženy a dievčatá a usmerňujú prácu a opatrenia na podporu rodovej rovnosti a posilnenie účasti žien, ochrany a práv v rámci celého cyklu konfliktov, a to od predchádzania konfliktom až po obnovu po skončení konfliktu, vo všetkých partnerských krajinách južného susedstva;

| j) | uznali význam regulárnej migrácie medzi krajinami južného susedstva a Európy riadenej podľa zásady solidarity, rovnováhy a spoločnej zodpovednosti, a zároveň bojovali proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi; |
| --- | --- |

j)

uznali význam regulárnej migrácie medzi krajinami južného susedstva a Európy riadenej podľa zásady solidarity, rovnováhy a spoločnej zodpovednosti, a zároveň bojovali proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi;

| k) | zabezpečili, aby EÚ, jej členské štáty a partneri z južného susedstva uplatňovali migračné politiky s plným rešpektom voči ľudským právam migrantov a utečencov zakotveným v medzinárodných, regionálnych a vnútroštátnych právnych predpisoch; zintenzívnili angažovanosť EÚ v krajinách, kde sú ohrození zástancovia ľudských práv, organizácie občianskej spoločnosti a komunitné organizácie vrátane tých, ktoré chránia životy ohrozených migrantov a žiadateľov o azyl; uznali a primerane financovali dôležitú a nevyhnutnú prácu humanitárnych agentúr a zabezpečili dostatočné zviditeľnenie finančných prostriedkov EÚ na tento účel; |
| --- | --- |

k)

zabezpečili, aby EÚ, jej členské štáty a partneri z južného susedstva uplatňovali migračné politiky s plným rešpektom voči ľudským právam migrantov a utečencov zakotveným v medzinárodných, regionálnych a vnútroštátnych právnych predpisoch; zintenzívnili angažovanosť EÚ v krajinách, kde sú ohrození zástancovia ľudských práv, organizácie občianskej spoločnosti a komunitné organizácie vrátane tých, ktoré chránia životy ohrozených migrantov a žiadateľov o azyl; uznali a primerane financovali dôležitú a nevyhnutnú prácu humanitárnych agentúr a zabezpečili dostatočné zviditeľnenie finančných prostriedkov EÚ na tento účel;

| l) | zaručili, že finančné prostriedky z nástroja NDICI určené na migráciu v južnom susedstve sa prioritne vyčlenenia na programy zamerané na riešenie základných príčin núteného vysídľovania, a to aj zvýšením životnej úrovne v regióne; |
| --- | --- |

l)

zaručili, že finančné prostriedky z nástroja NDICI určené na migráciu v južnom susedstve sa prioritne vyčlenenia na programy zamerané na riešenie základných príčin núteného vysídľovania, a to aj zvýšením životnej úrovne v regióne;

| m) | vyzvali EÚ a jej partnerov v južnom susedstve na koordinovanejší, komplexnejší a štruktúrovanejší prístup k migrácii pri súčasnom ohľade sa význam riešenia základných príčin núteného vysídľovania; usilovali o obmedzenie neoprávneného vstupu na územie členských štátov; vo vzťahoch s tretími krajinami uprednostňovali readmisiu migrantov bez práva zostať v EÚ pri náležitom dodržiavaní povinností vyplývajúcich zo zákazu vyhostenia alebo vrátenia a medzinárodného práva; pripomínali, že pokrok je možný len spojením miestneho ľudského kapitálu a vonkajšej rozvojovej podpory, že migrácia by nemala viesť k úniku mozgov a že migrácia je výzvou, ktorá ovplyvňuje stabilitu v krajinách na južnom pobreží Stredozemného mora; zdôrazňovali, že „utečenec“ nie je ekvivalentom „hospodárskeho migranta“ a že EÚ by preto mala k týmto dvom kategóriám zaujať odlišný prístup; zdôrazňovali, že EÚ by mala uľahčiť bezpečné trasy pre žiadateľov o azyl a utečencov do EÚ; vyzývali na pokračovanie spolupráce s partnermi z južného susedstva s cieľom zabezpečiť udržateľné riešenia pre utečencov; pripomínali, že južné Stredozemie a jeho mladé demokratické systémy sú v značne napätej situácii spôsobenej nedostatočne rozvinutým hospodárstvom, konfliktmi a nedostatkom príležitostí pre mladých, štrukturálnou nezamestnanosťou, ako aj výzvou, ktorú prináša migrácia v rámci Afriky a vplyv zmeny klímy; zohľadňovali všetky tieto faktory v trvalom dialógu EÚ s miestnymi subjektmi; |
| --- | --- |

m)

vyzvali EÚ a jej partnerov v južnom susedstve na koordinovanejší, komplexnejší a štruktúrovanejší prístup k migrácii pri súčasnom ohľade sa význam riešenia základných príčin núteného vysídľovania; usilovali o obmedzenie neoprávneného vstupu na územie členských štátov; vo vzťahoch s tretími krajinami uprednostňovali readmisiu migrantov bez práva zostať v EÚ pri náležitom dodržiavaní povinností vyplývajúcich zo zákazu vyhostenia alebo vrátenia a medzinárodného práva; pripomínali, že pokrok je možný len spojením miestneho ľudského kapitálu a vonkajšej rozvojovej podpory, že migrácia by nemala viesť k úniku mozgov a že migrácia je výzvou, ktorá ovplyvňuje stabilitu v krajinách na južnom pobreží Stredozemného mora; zdôrazňovali, že „utečenec“ nie je ekvivalentom „hospodárskeho migranta“ a že EÚ by preto mala k týmto dvom kategóriám zaujať odlišný prístup; zdôrazňovali, že EÚ by mala uľahčiť bezpečné trasy pre žiadateľov o azyl a utečencov do EÚ; vyzývali na pokračovanie spolupráce s partnermi z južného susedstva s cieľom zabezpečiť udržateľné riešenia pre utečencov; pripomínali, že južné Stredozemie a jeho mladé demokratické systémy sú v značne napätej situácii spôsobenej nedostatočne rozvinutým hospodárstvom, konfliktmi a nedostatkom príležitostí pre mladých, štrukturálnou nezamestnanosťou, ako aj výzvou, ktorú prináša migrácia v rámci Afriky a vplyv zmeny klímy; zohľadňovali všetky tieto faktory v trvalom dialógu EÚ s miestnymi subjektmi;

| n) | urýchlene zintenzívnili a rozvíjali partnerstvá a spoluprácu s príslušnými krajinami južného susedstva s cieľom riešiť bezprostredné a dlhodobé nepriaznivé vplyvy zmeny klímy a bojovať proti nim, podporovať ochranu životného prostredia a navrhovať riešenia na riešenie nedostatku vody so zameraním na úsilie o budovanie odolnosti a pracovali na pokroku a urýchlení zelenej transformácie v súlade s Parížskou dohodou, Európskou zelenou dohodou a Agendou 2030 začlenením primeranej klimatickej podmienenosti do všetkej pomoci EÚ tretím krajinám v súlade so záväzkami EÚ v oblasti klímy; pripomínali, že stratégia EÚ pre opatrenia v oblasti klímy a zmiernenie zmeny klímy nebude taká účinná bez rozsiahlych investícií a značných zlepšení v susedstve EÚ; podporovali hlavné iniciatívy na zachovanie klímy v rámci hospodárskeho a investičného plánu pre južné susedstvo; upozorňovali na vplyv zmeny klímy v regióne Maghreb, najmä v subsaharskej Afrike, a na problém obmedzeného prístupu k vode v regiónoch Maghreb a Mašrek; nezabúdali, že pre klimatickú neutralitu južného susedstva a pre jeho ochranu pred účinkami zmeny klímy bude mať zásadný význam prístup k vode, opätovné zalesňovanie, dekarbonizácia, obehové hospodárstvo a prijatie obchodného modelu založeného na obnoviteľných zdrojoch energie; ďalej nezabúdali, že tým sa zase zvýši schopnosť EÚ dosahovať ciele klimatickej neutrality; podporovali regionálny dialóg a spoluprácu v oblasti udržateľného vodného hospodárstva, technológií a prístupu k vode, ako je šetrenie vodou, recyklovaná voda a odsoľovanie využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a podporovali ďalšie investície do obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná, slnečná a ekologický vodík v regióne; zdôrazňovali význam partnerstiev s príslušnými krajinami južného susedstva pri opätovnom zalesňovaní a udržateľných poľnohospodárskych postupoch, ktoré vedú k zníženej spotrebe vody; zdôrazňovali, že najlepšie poľnohospodárske postupy už existujú nielen v EÚ, ale aj v južnom susedstve, a preto dospeli k záveru, že EÚ by mohla mať dôležitú úlohu pri podpore a presadzovaní dialógu, spolupráce a partnerstva juh-juh pri preberaní takýchto postupov; |
| --- | --- |

n)

urýchlene zintenzívnili a rozvíjali partnerstvá a spoluprácu s príslušnými krajinami južného susedstva s cieľom riešiť bezprostredné a dlhodobé nepriaznivé vplyvy zmeny klímy a bojovať proti nim, podporovať ochranu životného prostredia a navrhovať riešenia na riešenie nedostatku vody so zameraním na úsilie o budovanie odolnosti a pracovali na pokroku a urýchlení zelenej transformácie v súlade s Parížskou dohodou, Európskou zelenou dohodou a Agendou 2030 začlenením primeranej klimatickej podmienenosti do všetkej pomoci EÚ tretím krajinám v súlade so záväzkami EÚ v oblasti klímy; pripomínali, že stratégia EÚ pre opatrenia v oblasti klímy a zmiernenie zmeny klímy nebude taká účinná bez rozsiahlych investícií a značných zlepšení v susedstve EÚ; podporovali hlavné iniciatívy na zachovanie klímy v rámci hospodárskeho a investičného plánu pre južné susedstvo; upozorňovali na vplyv zmeny klímy v regióne Maghreb, najmä v subsaharskej Afrike, a na problém obmedzeného prístupu k vode v regiónoch Maghreb a Mašrek; nezabúdali, že pre klimatickú neutralitu južného susedstva a pre jeho ochranu pred účinkami zmeny klímy bude mať zásadný význam prístup k vode, opätovné zalesňovanie, dekarbonizácia, obehové hospodárstvo a prijatie obchodného modelu založeného na obnoviteľných zdrojoch energie; ďalej nezabúdali, že tým sa zase zvýši schopnosť EÚ dosahovať ciele klimatickej neutrality; podporovali regionálny dialóg a spoluprácu v oblasti udržateľného vodného hospodárstva, technológií a prístupu k vode, ako je šetrenie vodou, recyklovaná voda a odsoľovanie využívaním energie z obnoviteľných zdrojov a podporovali ďalšie investície do obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná, slnečná a ekologický vodík v regióne; zdôrazňovali význam partnerstiev s príslušnými krajinami južného susedstva pri opätovnom zalesňovaní a udržateľných poľnohospodárskych postupoch, ktoré vedú k zníženej spotrebe vody; zdôrazňovali, že najlepšie poľnohospodárske postupy už existujú nielen v EÚ, ale aj v južnom susedstve, a preto dospeli k záveru, že EÚ by mohla mať dôležitú úlohu pri podpore a presadzovaní dialógu, spolupráce a partnerstva juh-juh pri preberaní takýchto postupov;

| o) | aktívne podporovali spoločné opatrenia na zachovanie, ochranu, obnovu a udržateľné využívanie bohatej biodiverzity v oblasti Stredozemného mora, jedinečného centra diverzifikácie pre druhy fauny a flóry, zabezpečenie udržateľného hospodárenia so zdrojmi vrátane vody a posilnenie udržateľných potravinových systémov; pomáhali pri zlepšovaní monitoringu a kontroly, ako aj účinnej regionálnej spolupráce pri riadení biologických zdrojov mora; |
| --- | --- |

o)

aktívne podporovali spoločné opatrenia na zachovanie, ochranu, obnovu a udržateľné využívanie bohatej biodiverzity v oblasti Stredozemného mora, jedinečného centra diverzifikácie pre druhy fauny a flóry, zabezpečenie udržateľného hospodárenia so zdrojmi vrátane vody a posilnenie udržateľných potravinových systémov; pomáhali pri zlepšovaní monitoringu a kontroly, ako aj účinnej regionálnej spolupráce pri riadení biologických zdrojov mora;

| p) | vypracovali analýzu pozitívnej úlohy EÚ a prehĺbených vzťahov EÚ s krajinami južného susedstva, ktorú môžu mať pri znižovaní svojich emisií uhlíka, a úsilia, ktoré môžu spoločne vynaložiť pri diverzifikácii svojich zdrojov energie a zvyšovaní dodávok energie z obnoviteľných a udržateľných zdrojov; včas predložili stratégiu ďalšieho posilňovania úlohy južného susedstva pri presadzovaní vykonávania Európskej zelenej dohody spôsobom, ktorý je v súlade so záväzkami Parížskej dohody; technicky a finančne podporovali krajiny južného susedstva v ich úsilí o diverzifikáciu dodávok energie zintenzívnením výroby energie z obnoviteľných zdrojov s osobitným zreteľom na slnečnú a veternú energiu; zdôrazňovali, že rozvoj trhu so zelenou energiou má potenciál prispieť k tvorbe nových pracovných príležitostí, a tým zvýšiť mieru zamestnanosti v krajinách, ktoré sa pustili do energetickej transformácie; |
| --- | --- |

p)

vypracovali analýzu pozitívnej úlohy EÚ a prehĺbených vzťahov EÚ s krajinami južného susedstva, ktorú môžu mať pri znižovaní svojich emisií uhlíka, a úsilia, ktoré môžu spoločne vynaložiť pri diverzifikácii svojich zdrojov energie a zvyšovaní dodávok energie z obnoviteľných a udržateľných zdrojov; včas predložili stratégiu ďalšieho posilňovania úlohy južného susedstva pri presadzovaní vykonávania Európskej zelenej dohody spôsobom, ktorý je v súlade so záväzkami Parížskej dohody; technicky a finančne podporovali krajiny južného susedstva v ich úsilí o diverzifikáciu dodávok energie zintenzívnením výroby energie z obnoviteľných zdrojov s osobitným zreteľom na slnečnú a veternú energiu; zdôrazňovali, že rozvoj trhu so zelenou energiou má potenciál prispieť k tvorbe nových pracovných príležitostí, a tým zvýšiť mieru zamestnanosti v krajinách, ktoré sa pustili do energetickej transformácie;

| q) | zohrávali aktívnu úlohu EÚ pri podpore dialógu a spolupráce medzi všetkými krajinami na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora v oblasti energetiky a v prípade potreby podporovali schopnosť porozumenia, dialógu a konečných riešení pri vymedzovaní námorných hraníc podľa medzinárodného práva vrátane Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS); sledovali aktívnu úlohu EÚ pri uľahčovaní dialógu a spolupráce v tejto súvislosti na ochranu územnej celistvosti a výlučnej hospodárskej zóny dotknutých krajín a presadzovali dodržiavanie medzinárodného práva a vyrokovaných konečných dohôd o vymedzení námorných hraníc; |
| --- | --- |

q)

zohrávali aktívnu úlohu EÚ pri podpore dialógu a spolupráce medzi všetkými krajinami na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora v oblasti energetiky a v prípade potreby podporovali schopnosť porozumenia, dialógu a konečných riešení pri vymedzovaní námorných hraníc podľa medzinárodného práva vrátane Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS); sledovali aktívnu úlohu EÚ pri uľahčovaní dialógu a spolupráce v tejto súvislosti na ochranu územnej celistvosti a výlučnej hospodárskej zóny dotknutých krajín a presadzovali dodržiavanie medzinárodného práva a vyrokovaných konečných dohôd o vymedzení námorných hraníc;

| r) | ďalej podporovali a urýchlene prijímali opatrenia na posilnenie kapacity prepojenia medzi EÚ a krajinami na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora s ťažbou zemného plynu a ďalšími druhmi energie prostredníctvom príslušných uzlov EÚ; zvážili najmä primeranú potrubnú, prístavnú a inú infraštruktúru a technológie pripravené na ekologický vodík, aby sa zabránilo efektu odkázanosti na určitého dodávateľa v EÚ aj v krajinách južného susedstva v prospech všetkých producentských krajín a všetkých členských štátov; opätovne potvrdili, že závislosť od ropy a zemného plynu by sa mala včas znížiť na základe komplexnej zelenej transformácie podľa Európskej zelenej dohody, a zelenú transformáciu podporovali aj v krajinách južného susedstva; skonštatovali, že Fórum pre zemný plyn vo východnom Stredozemí (EMGF) slúži ako platforma pozitívnej regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

r)

ďalej podporovali a urýchlene prijímali opatrenia na posilnenie kapacity prepojenia medzi EÚ a krajinami na južnom a východnom pobreží Stredozemného mora s ťažbou zemného plynu a ďalšími druhmi energie prostredníctvom príslušných uzlov EÚ; zvážili najmä primeranú potrubnú, prístavnú a inú infraštruktúru a technológie pripravené na ekologický vodík, aby sa zabránilo efektu odkázanosti na určitého dodávateľa v EÚ aj v krajinách južného susedstva v prospech všetkých producentských krajín a všetkých členských štátov; opätovne potvrdili, že závislosť od ropy a zemného plynu by sa mala včas znížiť na základe komplexnej zelenej transformácie podľa Európskej zelenej dohody, a zelenú transformáciu podporovali aj v krajinách južného susedstva; skonštatovali, že Fórum pre zemný plyn vo východnom Stredozemí (EMGF) slúži ako platforma pozitívnej regionálnej spolupráce;

| s) | presadzovali tiež elektrické prepojenia v rámci diverzifikácie energetických zdrojov EÚ a zvyšovania jej dodávok energie z obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

s)

presadzovali tiež elektrické prepojenia v rámci diverzifikácie energetických zdrojov EÚ a zvyšovania jej dodávok energie z obnoviteľných zdrojov energie;

| t) | zohľadňovali potenciál modrého hospodárstva pri podpore udržateľného rastu a hospodárske príležitosti na oboch stranách Stredozemného mora a náležite ho začlenili do plánov hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

t)

zohľadňovali potenciál modrého hospodárstva pri podpore udržateľného rastu a hospodárske príležitosti na oboch stranách Stredozemného mora a náležite ho začlenili do plánov hospodárskeho rozvoja;

| u) | stavali na vysoko pozitívnych skúsenostiach niektorých členských štátov pri podpore startupov a ďalšom pokroku v ich práci prostredníctvom špecializovaných inkubátorov alebo akcelerátorov, najmä v kľúčových odvetviach, ako je zdravotníctvo, energia z obnoviteľných zdrojov, umelá inteligencia, nové technológie a vzdelávanie; zriaďovali a podporovali inkubátory alebo akcelerátory v príslušných krajinách južného susedstva, podporovali vytváranie miestnych startupov a zvyšovali ich digitálne a ekologické kapacity; súhlasili s tým, že je dôležité ďalej zdokonaľovať digitálnu infraštruktúru príslušných krajín južného susedstva a tieto krajiny začleniť do digitálnej agendy EÚ; poukazovali na to, že je to nevyhnutný predpoklad hospodárskeho rozvoja, spoločenskej a hospodárskej integrácie a širšieho prístupu k vzdelávaniu; stáli na čele podpory investícií a partnerstiev telekomunikačných podnikov EÚ a telekomunikačných podnikov príslušných krajín južného susedstva pri poskytovaní prístupu k modernej digitálnej infraštruktúre, najmä k mobilným sieťam 5G na základe technológií EÚ, a upozorňovali, že ak sa tak nestane, tretie krajiny usilujúce o pákový efekt a hospodársku a politickú prítomnosť v regióne získajú konkurenčnú výhodu, a to aj z politického hľadiska; pripomínali dôležitosť úzkeho politického dialógu a spolupráce medzi EÚ a krajinami južného susedstva pri príprave adekvátnych politík kybernetickej bezpečnosti na ochranu základných práv a slobôd všetkých používateľov v súlade s hodnotami EÚ, ako aj partnerstva na medzinárodných fórach o normách kybernetickej bezpečnosti na dosiahnutie otvoreného, bezpečného a spoľahlivého kybernetického priestoru; nadviazali na pracovnú skupinu StratCom juh s cieľom ďalej rozvíjať konkrétnu stratégiu boja proti dezinformáciám a tiež bojovali proti falošným správam a propagande Ruska, Číny a iných regionálnych mocností v krajinách južného susedstva, ako aj v EÚ; vyjadrili hlboké znepokojenie nad domácim vplyvom dezinformačných kampaní, ktoré agresívne vedú Rusko a Čína na platformách sociálnych médií a v konvenčných médiách členských štátov EÚ; naliehavo vyzývali vlády južných susedov, aby umožnili neobmedzený prístup k internetu a slobodu prejavu nesúhlasných hlasov bez strachu z odvetných opatrení; vyzývali vlády južných susedov, aby rešpektovali a chránili slobodu prejavu informácií a slobodu tlače online aj offline; financovali programy na podporu slobody prejavu a ochranu súkromia, prístup na internet a etiku na internete; |
| --- | --- |

u)

stavali na vysoko pozitívnych skúsenostiach niektorých členských štátov pri podpore startupov a ďalšom pokroku v ich práci prostredníctvom špecializovaných inkubátorov alebo akcelerátorov, najmä v kľúčových odvetviach, ako je zdravotníctvo, energia z obnoviteľných zdrojov, umelá inteligencia, nové technológie a vzdelávanie; zriaďovali a podporovali inkubátory alebo akcelerátory v príslušných krajinách južného susedstva, podporovali vytváranie miestnych startupov a zvyšovali ich digitálne a ekologické kapacity; súhlasili s tým, že je dôležité ďalej zdokonaľovať digitálnu infraštruktúru príslušných krajín južného susedstva a tieto krajiny začleniť do digitálnej agendy EÚ; poukazovali na to, že je to nevyhnutný predpoklad hospodárskeho rozvoja, spoločenskej a hospodárskej integrácie a širšieho prístupu k vzdelávaniu; stáli na čele podpory investícií a partnerstiev telekomunikačných podnikov EÚ a telekomunikačných podnikov príslušných krajín južného susedstva pri poskytovaní prístupu k modernej digitálnej infraštruktúre, najmä k mobilným sieťam 5G na základe technológií EÚ, a upozorňovali, že ak sa tak nestane, tretie krajiny usilujúce o pákový efekt a hospodársku a politickú prítomnosť v regióne získajú konkurenčnú výhodu, a to aj z politického hľadiska; pripomínali dôležitosť úzkeho politického dialógu a spolupráce medzi EÚ a krajinami južného susedstva pri príprave adekvátnych politík kybernetickej bezpečnosti na ochranu základných práv a slobôd všetkých používateľov v súlade s hodnotami EÚ, ako aj partnerstva na medzinárodných fórach o normách kybernetickej bezpečnosti na dosiahnutie otvoreného, bezpečného a spoľahlivého kybernetického priestoru; nadviazali na pracovnú skupinu StratCom juh s cieľom ďalej rozvíjať konkrétnu stratégiu boja proti dezinformáciám a tiež bojovali proti falošným správam a propagande Ruska, Číny a iných regionálnych mocností v krajinách južného susedstva, ako aj v EÚ; vyjadrili hlboké znepokojenie nad domácim vplyvom dezinformačných kampaní, ktoré agresívne vedú Rusko a Čína na platformách sociálnych médií a v konvenčných médiách členských štátov EÚ; naliehavo vyzývali vlády južných susedov, aby umožnili neobmedzený prístup k internetu a slobodu prejavu nesúhlasných hlasov bez strachu z odvetných opatrení; vyzývali vlády južných susedov, aby rešpektovali a chránili slobodu prejavu informácií a slobodu tlače online aj offline; financovali programy na podporu slobody prejavu a ochranu súkromia, prístup na internet a etiku na internete;

| v) | zabezpečili primerané zdroje na včasné a účinné vykonávanie nového programu pre Stredozemie, a to aj ako spôsob podpory dlhodobejších investícií a partnerstiev podnikov so sídlom v EÚ v južnom susedstve; poukazovali na skutočnosť, že v dôsledku pandémie a vojny na Ukrajine mnoho podnikov so sídlom v EÚ svoje dodávateľské a výrobné linky buď odsúva alebo presúva do bližšieho okolia; pripustili, že je to jedinečná príležitosť pre EÚ aj južné susedstvo – prostredníctvom včasného a úplného vykonávania nového programu pre Stredozemie a hospodárskeho a investičného plánu – na zabezpečenie prostredia schopného podporiť tie podniky so sídlom v EÚ, ktoré chcú presunúť svoje kapacity do bližšieho okolia, a na podporu dlhodobejších investícií v južnom susedstve, čím sa vytvoria užšie politické väzby a posilní spolupráca s krajinami južného susedstva; |
| --- | --- |

v)

zabezpečili primerané zdroje na včasné a účinné vykonávanie nového programu pre Stredozemie, a to aj ako spôsob podpory dlhodobejších investícií a partnerstiev podnikov so sídlom v EÚ v južnom susedstve; poukazovali na skutočnosť, že v dôsledku pandémie a vojny na Ukrajine mnoho podnikov so sídlom v EÚ svoje dodávateľské a výrobné linky buď odsúva alebo presúva do bližšieho okolia; pripustili, že je to jedinečná príležitosť pre EÚ aj južné susedstvo – prostredníctvom včasného a úplného vykonávania nového programu pre Stredozemie a hospodárskeho a investičného plánu – na zabezpečenie prostredia schopného podporiť tie podniky so sídlom v EÚ, ktoré chcú presunúť svoje kapacity do bližšieho okolia, a na podporu dlhodobejších investícií v južnom susedstve, čím sa vytvoria užšie politické väzby a posilní spolupráca s krajinami južného susedstva;

| w) | zapracovali hospodárske a pracovné práva do nového programu, inovovali a podporovali stratégie založené na hĺbkovej analýze diania na južnej hranici a zamerali sa na dôstojnú prácu, udržateľný rozvoj a medzinárodné normy práce; účinne zapájali odborové hnutie do vnútroštátnych konzultácií a podporovali sociálny dialóg; usilovali o skoncovanie s prácou detí, zaručili právo na plat a odmenu za prácu a slobodu združovať sa do odborov a skoncovali s prípadmi otroctva a diskriminácie pri súčasnom zameraní aj na potrebu poskytnúť utečencom v regióne primeranú ochranu; podnecovali sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie a presadzovali začlenenie žien a mladých ľudí do odborových štruktúr a politických priestorov; |
| --- | --- |

w)

zapracovali hospodárske a pracovné práva do nového programu, inovovali a podporovali stratégie založené na hĺbkovej analýze diania na južnej hranici a zamerali sa na dôstojnú prácu, udržateľný rozvoj a medzinárodné normy práce; účinne zapájali odborové hnutie do vnútroštátnych konzultácií a podporovali sociálny dialóg; usilovali o skoncovanie s prácou detí, zaručili právo na plat a odmenu za prácu a slobodu združovať sa do odborov a skoncovali s prípadmi otroctva a diskriminácie pri súčasnom zameraní aj na potrebu poskytnúť utečencom v regióne primeranú ochranu; podnecovali sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie a presadzovali začlenenie žien a mladých ľudí do odborových štruktúr a politických priestorov;

| x) | podporovali regionálnu, subregionálnu a bilaterálnu integráciu v južnom Stredozemí najmä s cieľom odstrániť všetky hranice a prekážky dopravy alebo obchodu medzi krajinami v regióne a aktívnou podporou užších väzieb a partnerstiev; za strategickú prioritu stanovili zlepšenie obchodných vzťahov medzi EÚ a krajinami južného susedstva na základe úsilia o vytvorenie euro-stredozemskej zóny voľného obchodu s tovarom a službami; venovali pozornosť podpore investícií, služieb a trvalého rozvoja; |
| --- | --- |

x)

podporovali regionálnu, subregionálnu a bilaterálnu integráciu v južnom Stredozemí najmä s cieľom odstrániť všetky hranice a prekážky dopravy alebo obchodu medzi krajinami v regióne a aktívnou podporou užších väzieb a partnerstiev; za strategickú prioritu stanovili zlepšenie obchodných vzťahov medzi EÚ a krajinami južného susedstva na základe úsilia o vytvorenie euro-stredozemskej zóny voľného obchodu s tovarom a službami; venovali pozornosť podpore investícií, služieb a trvalého rozvoja;

| y) | opätovne zdôraznili dlhodobý záväzok EÚ voči príslušným rezolúciám OSN, konkrétne rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN z januára 2022, a pripomenúť uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v kontexte mierového procesu na Blízkom východe na základe riešenia založeného na existencii dvoch štátov s bezpečným Izraelským štátom a nezávislým, demokratickým, susediacim, zvrchovaným a životaschopným Palestínskym štátom, ktoré by žili vedľa seba v mieri a bezpečnosti na základe línií z roku 1967, so vzájomne dohodnutými rovnocennými výmenami pôdy a Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov; nezabúdali, že izraelské osady na okupovaných palestínskych územiach sú podľa medzinárodného práva nezákonné; vyzvali na ukončenie akcií, ktoré by mohli ohroziť riešenie založené na existencii dvoch štátov, a nepokračovať v budovaní osád a terorizme, keďže predstavujú porušenie medzinárodného práva a neprispievajú k trvalému a komplexnému mieru; upozornili, že v súčasnom geopolitickom kontexte môže mierový proces na Blízkom východe pokročiť len so silným politickým záväzkom a investíciami zo strany EÚ a USA; podporili priame rokovania medzi Izraelom a Palestínčanmi; |
| --- | --- |

y)

opätovne zdôraznili dlhodobý záväzok EÚ voči príslušným rezolúciám OSN, konkrétne rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN z januára 2022, a pripomenúť uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky v kontexte mierového procesu na Blízkom východe na základe riešenia založeného na existencii dvoch štátov s bezpečným Izraelským štátom a nezávislým, demokratickým, susediacim, zvrchovaným a životaschopným Palestínskym štátom, ktoré by žili vedľa seba v mieri a bezpečnosti na základe línií z roku 1967, so vzájomne dohodnutými rovnocennými výmenami pôdy a Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov; nezabúdali, že izraelské osady na okupovaných palestínskych územiach sú podľa medzinárodného práva nezákonné; vyzvali na ukončenie akcií, ktoré by mohli ohroziť riešenie založené na existencii dvoch štátov, a nepokračovať v budovaní osád a terorizme, keďže predstavujú porušenie medzinárodného práva a neprispievajú k trvalému a komplexnému mieru; upozornili, že v súčasnom geopolitickom kontexte môže mierový proces na Blízkom východe pokročiť len so silným politickým záväzkom a investíciami zo strany EÚ a USA; podporili priame rokovania medzi Izraelom a Palestínčanmi;

| z) | naďalej politicky aj finančne podporovali prácu príslušných orgánov OSN, ako je Agentúra OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov, a to aj s patričným zviditeľnením financovania EÚ a podporou na tento účel a v synergii v cieľmi EÚ; |
| --- | --- |

z)

naďalej politicky aj finančne podporovali prácu príslušných orgánov OSN, ako je Agentúra OSN pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov, a to aj s patričným zviditeľnením financovania EÚ a podporou na tento účel a v synergii v cieľmi EÚ;

| aa) | uznali význam finančnej pomoci EÚ Palestínskej národnej samospráve a palestínskej občianskej spoločnosti v teréne, najmä pri poskytovaní podpory ľuďom v časoch vážnej potravinovej krízy a nedostatku energie, a podporovali vhodné podmienky na zmiernenie dôsledkov agresie Ruska proti Ukrajine, ako 14. júna 2022 počas svojej poslednej návštevy Ramalláhu zdôraznila predsedníčka Ursula von der Leyenová; zdôraznili, že financovanie organizácií občianskej spoločnosti sa nesmie pozastaviť bez dôkazov o jeho zneužití; |
| --- | --- |

aa)

uznali význam finančnej pomoci EÚ Palestínskej národnej samospráve a palestínskej občianskej spoločnosti v teréne, najmä pri poskytovaní podpory ľuďom v časoch vážnej potravinovej krízy a nedostatku energie, a podporovali vhodné podmienky na zmiernenie dôsledkov agresie Ruska proti Ukrajine, ako 14. júna 2022 počas svojej poslednej návštevy Ramalláhu zdôraznila predsedníčka Ursula von der Leyenová; zdôraznili, že financovanie organizácií občianskej spoločnosti sa nesmie pozastaviť bez dôkazov o jeho zneužití;

| ab) | naďalej podporovali spoluprácu v celom regióne; vzali na vedomie dohody z Abrahamu, ktoré viedli k vzájomnému uznaniu Izraela, Bahrajnu, Spojených arabských emirátov, Maroka a Sudánu, a aby poskytli príležitosť na posilnenie spolupráce medzi uvedenými štátmi; |
| --- | --- |

ab)

naďalej podporovali spoluprácu v celom regióne; vzali na vedomie dohody z Abrahamu, ktoré viedli k vzájomnému uznaniu Izraela, Bahrajnu, Spojených arabských emirátov, Maroka a Sudánu, a aby poskytli príležitosť na posilnenie spolupráce medzi uvedenými štátmi;

| ac) | podnecovali regionálnu spoluprácu a podporovali normalizáciu vzťahov medzi Izraelom a arabskými štátmi a presadzovali plné začlenenie Palestínskej národnej samosprávy v súlade s úsilím EÚ a USA o dosiahnutie mieru, bezpečnosti a stability v regióne a v súlade s rámcom OSN, arabskou mierovou iniciatívou a dohodami z Osla; využili tento impulz na pokrok v dialógu a spolupráci v regióne na podporu mierového procesu na Blízkom východe a riešenie v podobe existencie dvoch štátov, ako aj dodržiavanie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

ac)

podnecovali regionálnu spoluprácu a podporovali normalizáciu vzťahov medzi Izraelom a arabskými štátmi a presadzovali plné začlenenie Palestínskej národnej samosprávy v súlade s úsilím EÚ a USA o dosiahnutie mieru, bezpečnosti a stability v regióne a v súlade s rámcom OSN, arabskou mierovou iniciatívou a dohodami z Osla; využili tento impulz na pokrok v dialógu a spolupráci v regióne na podporu mierového procesu na Blízkom východe a riešenie v podobe existencie dvoch štátov, ako aj dodržiavanie medzinárodného práva;

| ad) | v rámci stratégie Global Gateway v synergii s hospodárskym a investičným plánom pre južné susedstvo aktívne podporovali predbežné plány na vytvorenie plynulého obchodného spojenia po železnici a po mori medzi juhovýchodnou Áziou a krajinami Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive, Jordánskom, Izraelom, Palestínou a Gréckom ako vstupných bodov pre obchodované tovary a energetické zdroje do EÚ a ako alternatívu k iniciatíve Jedno pásmo, jedna cesta; pripomínali, že táto alternatívna cesta bude ešte viac diverzifikovať dodávateľské kanály EÚ, zvýši energetickú bezpečnosť EÚ a posilní potenciál južného susedstva pre hospodársky rast, ako aj ďalej posilní proces regionálnej integrácie a regionálneho dialógu a podporí dlhodobé partnerstvo, spoluprácu a mier medzi všetkými krajinami v regióne; |
| --- | --- |

ad)

v rámci stratégie Global Gateway v synergii s hospodárskym a investičným plánom pre južné susedstvo aktívne podporovali predbežné plány na vytvorenie plynulého obchodného spojenia po železnici a po mori medzi juhovýchodnou Áziou a krajinami Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive, Jordánskom, Izraelom, Palestínou a Gréckom ako vstupných bodov pre obchodované tovary a energetické zdroje do EÚ a ako alternatívu k iniciatíve Jedno pásmo, jedna cesta; pripomínali, že táto alternatívna cesta bude ešte viac diverzifikovať dodávateľské kanály EÚ, zvýši energetickú bezpečnosť EÚ a posilní potenciál južného susedstva pre hospodársky rast, ako aj ďalej posilní proces regionálnej integrácie a regionálneho dialógu a podporí dlhodobé partnerstvo, spoluprácu a mier medzi všetkými krajinami v regióne;

| ae) | realizovali nový program pre Stredozemie posilnením podpory slobodnej, silnej a nezávislej občianskej spoločnosti v celom Stredozemí zo strany EÚ a prostredníctvom osobitného dialógu a konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi a komunitami; posilňovali väzby medzi delegáciami EÚ a Európsko-stredozemským zhromaždením regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM); pripomínali, že ide o významné a zásadné hybné sily udržateľného a spravodlivého hospodárskeho a ľudského rozvoja a sú bližšie k ľuďom, aby sa stratégie implementácie mohli dostať k všetkým komunitám vrátane najviac znevýhodnených z geografického aj spoločensko-hospodárskeho hľadiska, ako aj k obhajcom ľudských práv; trvali na tom, že podpora organizácií občianskej spoločnosti zo strany EÚ by nemala byť podmienená súhlasom vnútroštátnych orgánov a že je nevyhnutná vo všetkých krajinách regiónu bez výnimky; poverili delegácie v južnom susedstve, aby zintenzívnili kontakty s miestnymi a regionálnymi orgánmi a vzorkou spoločnosti ako hybnými silami územného rozvoja, najmä pri konzultáciách o prioritách partnerstva a investícií v krajinách južného susedstva zo strany EÚ; ďalej poverili delegácie EÚ v krajinách južného susedstva, aby zriadili poradné rady na vysokej úrovni ako odraz sociálnej, hospodárskej a politickej rozmanitosti dotknutých krajín, ktoré budú pozostávať z hospodárskej, mediálnej, kultúrnej, akademickej, občianskej spoločnosti a popredných mládežníckych lídrov, ako aj sociálnych partnerov a popredných obhajcov ľudských práv z dotknutých krajín, a poskytnú reflexiu kľúčových zainteresovaných strán o politických prioritách EÚ a politickej štruktúre navrhovanej zo strany EÚ; |
| --- | --- |

ae)

realizovali nový program pre Stredozemie posilnením podpory slobodnej, silnej a nezávislej občianskej spoločnosti v celom Stredozemí zo strany EÚ a prostredníctvom osobitného dialógu a konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi a komunitami; posilňovali väzby medzi delegáciami EÚ a Európsko-stredozemským zhromaždením regionálnych a miestnych samospráv (ARLEM); pripomínali, že ide o významné a zásadné hybné sily udržateľného a spravodlivého hospodárskeho a ľudského rozvoja a sú bližšie k ľuďom, aby sa stratégie implementácie mohli dostať k všetkým komunitám vrátane najviac znevýhodnených z geografického aj spoločensko-hospodárskeho hľadiska, ako aj k obhajcom ľudských práv; trvali na tom, že podpora organizácií občianskej spoločnosti zo strany EÚ by nemala byť podmienená súhlasom vnútroštátnych orgánov a že je nevyhnutná vo všetkých krajinách regiónu bez výnimky; poverili delegácie v južnom susedstve, aby zintenzívnili kontakty s miestnymi a regionálnymi orgánmi a vzorkou spoločnosti ako hybnými silami územného rozvoja, najmä pri konzultáciách o prioritách partnerstva a investícií v krajinách južného susedstva zo strany EÚ; ďalej poverili delegácie EÚ v krajinách južného susedstva, aby zriadili poradné rady na vysokej úrovni ako odraz sociálnej, hospodárskej a politickej rozmanitosti dotknutých krajín, ktoré budú pozostávať z hospodárskej, mediálnej, kultúrnej, akademickej, občianskej spoločnosti a popredných mládežníckych lídrov, ako aj sociálnych partnerov a popredných obhajcov ľudských práv z dotknutých krajín, a poskytnú reflexiu kľúčových zainteresovaných strán o politických prioritách EÚ a politickej štruktúre navrhovanej zo strany EÚ;

| af) | riešili situáciu v oblasti ľudských práv a výzvy, ktorým čelí občianska spoločnosť, a podporovali konkrétne iniciatívy, ktoré posilnia organizácie občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv a nezávislé médiá; zabezpečili, aby partnerské krajiny účinne uplatňovali pracovné normy a riešili porušovanie noriem MOP; |
| --- | --- |

af)

riešili situáciu v oblasti ľudských práv a výzvy, ktorým čelí občianska spoločnosť, a podporovali konkrétne iniciatívy, ktoré posilnia organizácie občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv a nezávislé médiá; zabezpečili, aby partnerské krajiny účinne uplatňovali pracovné normy a riešili porušovanie noriem MOP;

| ag) | prostredníctvom politiky južného susedstva stimulovali a napomáhali reformy v oblasti demokracie, právneho štátu a ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a boja proti korupcii v prospech ľudí a stability v regióne; |
| --- | --- |

ag)

prostredníctvom politiky južného susedstva stimulovali a napomáhali reformy v oblasti demokracie, právneho štátu a ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a boja proti korupcii v prospech ľudí a stability v regióne;

| ah) | vyzvali všetky krajiny na južnom pobreží Stredozemného mora, aby pred konferenciou COP 27 v Egypte poskytli vedeckým organizáciám a organizáciám občianskej spoločnosti slobodný, bezpečný nadnárodný priestor; |
| --- | --- |

ah)

vyzvali všetky krajiny na južnom pobreží Stredozemného mora, aby pred konferenciou COP 27 v Egypte poskytli vedeckým organizáciám a organizáciám občianskej spoločnosti slobodný, bezpečný nadnárodný priestor;

| ai) | predstavili ambiciózny akčný plán EÚ na boj proti beztrestnosti zločinov proti ľudskosti, ako to požadoval Európsky parlament v marci 2021, s okamžitou prioritou pre Sýriu, ktorá za posledné desaťročia zažila najsmrteľnejší konflikt v regióne, a zdôraznili potrebu pracovať na dosiahnutí stabilnej, bezpečnej, jednotnej a prosperujúcej Líbye, ktorá je v záujme všetkých; |
| --- | --- |

ai)

predstavili ambiciózny akčný plán EÚ na boj proti beztrestnosti zločinov proti ľudskosti, ako to požadoval Európsky parlament v marci 2021, s okamžitou prioritou pre Sýriu, ktorá za posledné desaťročia zažila najsmrteľnejší konflikt v regióne, a zdôraznili potrebu pracovať na dosiahnutí stabilnej, bezpečnej, jednotnej a prosperujúcej Líbye, ktorá je v záujme všetkých;

| aj) | poskytovali ročné aktualizované informácie o vykonávaní nového programu pre Stredozemie s osobitným zreteľom na vyplácanie finančných zdrojov k dispozícii pre hospodársky a investičný plán; pravidelne viedli konzultácie s Európskym parlamentom o ročnom a viacročnom plánovaní v súvislosti s vykonávaním nového programu pre Stredozemie a hospodárskeho a investičného plánu; pravidelne informovali Európsky parlament o aktuálnom stave nového programu pre Stredozemie, najmä o vykonávaní jeho piatich priorít a uzatváraní a plnení spoločných dokumentov a priorít partnerstva, a informovali ho o uvedenom vykonávaní a reakcii na jeho odporúčania vo všetkých oblastiach politiky EÚ, ako aj o ďalších projektoch a programoch, ktoré posilnia partnerskú kapacitu EÚ s krajinami južného susedstva; |
| --- | --- |

aj)

poskytovali ročné aktualizované informácie o vykonávaní nového programu pre Stredozemie s osobitným zreteľom na vyplácanie finančných zdrojov k dispozícii pre hospodársky a investičný plán; pravidelne viedli konzultácie s Európskym parlamentom o ročnom a viacročnom plánovaní v súvislosti s vykonávaním nového programu pre Stredozemie a hospodárskeho a investičného plánu; pravidelne informovali Európsky parlament o aktuálnom stave nového programu pre Stredozemie, najmä o vykonávaní jeho piatich priorít a uzatváraní a plnení spoločných dokumentov a priorít partnerstva, a informovali ho o uvedenom vykonávaní a reakcii na jeho odporúčania vo všetkých oblastiach politiky EÚ, ako aj o ďalších projektoch a programoch, ktoré posilnia partnerskú kapacitu EÚ s krajinami južného susedstva;

| ak) | vynaložili relevantné úsilie na zabezpečenie pokroku v medzikultúrnom a medzináboženskom dialógu ako cennej príležitosti na podporu ľudských práv a slobôd, spoločné riešenie náboženského fundamentalizmu, diskriminácie, nenávisti voči moslimom a antisemitizmu a spoločný boj proti radikalizácii, podnecovaniu k nenávisti a násiliu a terorizmu; nezabúdali na zámer predsedníčky Európskeho parlamentu vymenovať vyslanca pre medzináboženský dialóg a úzko zapojiť súčasných vyslancov Komisie a Európskeho parlamentu pre medzináboženský dialóg do spoločného úsilia o medzináboženský dialóg s krajinami južného susedstva; |
| --- | --- |

ak)

vynaložili relevantné úsilie na zabezpečenie pokroku v medzikultúrnom a medzináboženskom dialógu ako cennej príležitosti na podporu ľudských práv a slobôd, spoločné riešenie náboženského fundamentalizmu, diskriminácie, nenávisti voči moslimom a antisemitizmu a spoločný boj proti radikalizácii, podnecovaniu k nenávisti a násiliu a terorizmu; nezabúdali na zámer predsedníčky Európskeho parlamentu vymenovať vyslanca pre medzináboženský dialóg a úzko zapojiť súčasných vyslancov Komisie a Európskeho parlamentu pre medzináboženský dialóg do spoločného úsilia o medzináboženský dialóg s krajinami južného susedstva;

| al) | využili príležitosť, aby sa novým programom pre Stredozemie vytvoril silný rámec pre dialóg a spoluprácu v celom Stredozemí v záujme zachovania a podpory kultúrneho dedičstva, na šírenie informovanosti o jeho hodnote, a to aj s cieľom ďalej podporovať cestovný ruch a hospodárske príležitosti; zintenzívnili ochranu a propagáciu kultúrnych trás Rady Európy, na ktorých sa podieľajú aj krajiny južného susedstva, vrátane ciest El Legado Andalusi, Aeneas, olivovníkových ciest, cesty Iter Vitis a cesty Feničanov; |
| --- | --- |

al)

využili príležitosť, aby sa novým programom pre Stredozemie vytvoril silný rámec pre dialóg a spoluprácu v celom Stredozemí v záujme zachovania a podpory kultúrneho dedičstva, na šírenie informovanosti o jeho hodnote, a to aj s cieľom ďalej podporovať cestovný ruch a hospodárske príležitosti; zintenzívnili ochranu a propagáciu kultúrnych trás Rady Európy, na ktorých sa podieľajú aj krajiny južného susedstva, vrátane ciest El Legado Andalusi, Aeneas, olivovníkových ciest, cesty Iter Vitis a cesty Feničanov;

| am) | využili príležitosť na ďalšie rozšírenie kapacity EÚ pre osvetu a dialóg s vládami a parlamentmi krajín južného susedstva na základe dlhodobej efektívnej schopnosti Európskeho parlamentu viesť medziparlamentný dialóg, poskytovať demokratickú podporu a parlamentnú diplomaciu, s osobitným ohľadom na medziparlamentné delegácie Európskeho parlamentu a ich schopnosť v úzkej koordinácii s príslušnými výbormi Európskeho parlamentu v demokratickom a politickom dialógu užšie spolupracovať s krajinami južného susedstva; |
| --- | --- |

am)

využili príležitosť na ďalšie rozšírenie kapacity EÚ pre osvetu a dialóg s vládami a parlamentmi krajín južného susedstva na základe dlhodobej efektívnej schopnosti Európskeho parlamentu viesť medziparlamentný dialóg, poskytovať demokratickú podporu a parlamentnú diplomaciu, s osobitným ohľadom na medziparlamentné delegácie Európskeho parlamentu a ich schopnosť v úzkej koordinácii s príslušnými výbormi Európskeho parlamentu v demokratickom a politickom dialógu užšie spolupracovať s krajinami južného susedstva;

| an) | zabezpečili pozitívne prepojenie medzi novým programom pre Stredozemie a schopnosťou EÚ a jej členských štátov budovať koalíciu krajín podobného zmýšľania na podporu účinného multilaterálneho systému spočívajúceho na pravidlách, ktorým možno zvýšiť schopnosť medzinárodného spoločenstva riešiť globálne výzvy; zaradili do nového programu pre Stredozemie posilnený dialóg o hodnote zbližovania krajín južného susedstva s EÚ nielen v otázkach politického dialógu, stability a hospodárskeho rastu, ale aj o schopnosti presadzovať mier a stabilitu, zachovávať zásady medzinárodného práva a jeho rešpektovania, ako v prípade vojenskej agresie proti Ukrajine, bojovali proti extrémizmu a zachovávali demokratické hodnoty, základné slobody a ľudské práva v systéme OSN a na príslušných multilaterálnych fórach; |
| --- | --- |

an)

zabezpečili pozitívne prepojenie medzi novým programom pre Stredozemie a schopnosťou EÚ a jej členských štátov budovať koalíciu krajín podobného zmýšľania na podporu účinného multilaterálneho systému spočívajúceho na pravidlách, ktorým možno zvýšiť schopnosť medzinárodného spoločenstva riešiť globálne výzvy; zaradili do nového programu pre Stredozemie posilnený dialóg o hodnote zbližovania krajín južného susedstva s EÚ nielen v otázkach politického dialógu, stability a hospodárskeho rastu, ale aj o schopnosti presadzovať mier a stabilitu, zachovávať zásady medzinárodného práva a jeho rešpektovania, ako v prípade vojenskej agresie proti Ukrajine, bojovali proti extrémizmu a zachovávali demokratické hodnoty, základné slobody a ľudské práva v systéme OSN a na príslušných multilaterálnych fórach;

| ao) | spolupracovali so všetkými partnermi z južného susedstva s cieľom pripraviť politiky založené na Agende 2030 a jej cieľoch udržateľného rozvoja, zamerané na posilnenie právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv a medzinárodného práva; |
| --- | --- |

ao)

spolupracovali so všetkými partnermi z južného susedstva s cieľom pripraviť politiky založené na Agende 2030 a jej cieľoch udržateľného rozvoja, zamerané na posilnenie právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv a medzinárodného práva;

| ap) | odporučili Rade, aby v prípade závažného porušovania ľudských práv v regióne v plnej miere využila globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv; pracovali na rozšírení pôsobnosti tohto dôležitého nástroja tak, aby sa vzťahoval aj na prípady korupcie; |
| --- | --- |

ap)

odporučili Rade, aby v prípade závažného porušovania ľudských práv v regióne v plnej miere využila globálny sankčný režim EÚ v oblasti ľudských práv; pracovali na rozšírení pôsobnosti tohto dôležitého nástroja tak, aby sa vzťahoval aj na prípady korupcie;

| aq) | opakovane odsúdili využívanie trestu smrti; vyzvali príslušných partnerov z južného susedstva, aby zaviedli okamžité moratórium na trest smrti ako krok smerom k jeho zrušeniu a aby všetky tresty smrti zmiernili; |
| --- | --- |

aq)

opakovane odsúdili využívanie trestu smrti; vyzvali príslušných partnerov z južného susedstva, aby zaviedli okamžité moratórium na trest smrti ako krok smerom k jeho zrušeniu a aby všetky tresty smrti zmiernili;

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto odporúčanie Rade, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Komisii, Výboru regiónov, sekretariátu Únie pre Stredozemie a jeho Parlamentnému zhromaždeniu, ako aj vládam a parlamentom členských štátov Európskej únie a štátom, ktoré sú členmi Únie pre Stredozemie a jej parlamentného rozmeru. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 90.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 13. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Jednotné postupy kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Riadny legislatívny postup – kodifikácia)

(2023/C 125/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0483),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0347/2021),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. októbra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. októbra 2021 (1),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 20. decembra 1994 – Zrýchlená pracovná metóda pre úradnú kodifikáciu právnych textov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 20. decembra 1994 – Zrýchlená pracovná metóda pre úradnú kodifikáciu právnych textov (2),

| — | so zreteľom na články 109 a 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 109 a 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0228/2022),

| A. | keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez zmeny ich podstaty; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez zmeny ich podstaty;

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 148.

(2)  Ú. v. ES C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Uzavretie zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 125/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07978/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07978/2022),

| — | so zreteľom na návrhy zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (07978/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrhy zmien Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (07978/2022),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0181/2022),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0229/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím zmien dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Maurícijskou republikou: rybolovné možnosti a finančný príspevok na roky 2017 – 2021. Predĺženie platnosti protokolu ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 125/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05657/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05657/2022),

| — | so zreteľom na návrh dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa vykonáva Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou (05658/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa vykonáva Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou (05658/2022),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0166/2022),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozpočet, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozpočet,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0211/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Maurícijskej republiky. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Návrh opravného rozpočtu č. 2/2022 – zahrnutie prebytku z rozpočtového roku 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 2/2022 na rozpočtový rok 2022 – zahrnutie prebytku z rozpočtového roku 2021 (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2022 prijatý s konečnou platnosťou 24. novembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2022 prijatý s konečnou platnosťou 24. novembra 2021 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (ďalej len „nariadenie o VFR“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (ďalej len „nariadenie o VFR“),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (5),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 2/2022, ktorý prijala Komisia 12. apríla 2022 (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 2/2022, ktorý prijala Komisia 12. apríla 2022 (COM(2022)0250),

| — | so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2022, ktorú prijala Rada 18. júla 2022 a postúpila Európskemu parlamentu 16. augusta 2022 (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2022, ktorú prijala Rada 18. júla 2022 a postúpila Európskemu parlamentu 16. augusta 2022 (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0226/2022),

| A. | keďže cieľom návrhu opravného rozpočtu č. 2/2022 je zahrnúť do rozpočtu na rok 2022 prebytok z rozpočtového roka 2021 vo výške 3 227,1 milióna EUR; |
| --- | --- |

A.

keďže cieľom návrhu opravného rozpočtu č. 2/2022 je zahrnúť do rozpočtu na rok 2022 prebytok z rozpočtového roka 2021 vo výške 3 227,1 milióna EUR;

| B. | keďže hlavnými zložkami tohto prebytku sú kladný výsledok plnenia rozpočtu na strane príjmov vo výške 2 574,8 milióna EUR a nevyčerpané výdavky vo výške 652,3 milióna EUR; |
| --- | --- |

B.

keďže hlavnými zložkami tohto prebytku sú kladný výsledok plnenia rozpočtu na strane príjmov vo výške 2 574,8 milióna EUR a nevyčerpané výdavky vo výške 652,3 milióna EUR;

| C. | keďže na strane príjmov je prebytok spôsobený najmä vyššou sumou ciel (o 1 688,7 milióna EUR), než sa očakávalo, a predpokladanou vyššou sumou finančných príjmov, úrokov z omeškania a pokút (o 1 110,8 milióna EUR), ktoré boli poskytnuté do rozpočtu Únie v posledných mesiacoch roka; |
| --- | --- |

C.

keďže na strane príjmov je prebytok spôsobený najmä vyššou sumou ciel (o 1 688,7 milióna EUR), než sa očakávalo, a predpokladanou vyššou sumou finančných príjmov, úrokov z omeškania a pokút (o 1 110,8 milióna EUR), ktoré boli poskytnuté do rozpočtu Únie v posledných mesiacoch roka;

| D. | keďže na strane výdavkov sa nachádza 81 miliónov EUR z dôvodu nedostatočného plnenia platieb Komisiou za rok 2021 a prenesené rozpočtové prostriedky z roku 2020 dosahujú 250 miliónov EUR (z toho 183 miliónov EUR v súvislosti s nástrojom núdzovej podpory) a nedostatočné plnenie platieb inými inštitúciami dosahuje za rok 2021 výšku 117 miliónov EUR a 77 miliónov EUR sú prenosy; |
| --- | --- |

D.

keďže na strane výdavkov sa nachádza 81 miliónov EUR z dôvodu nedostatočného plnenia platieb Komisiou za rok 2021 a prenesené rozpočtové prostriedky z roku 2020 dosahujú 250 miliónov EUR (z toho 183 miliónov EUR v súvislosti s nástrojom núdzovej podpory) a nedostatočné plnenie platieb inými inštitúciami dosahuje za rok 2021 výšku 117 miliónov EUR a 77 miliónov EUR sú prenosy;

| 1. | berie na vedomie návrh opravného rozpočtu č. 2/2022 predložený Komisiou, ktorého výhradným cieľom je zahrnúť do rozpočtu prebytok z roku 2021 vo výške 3 227,1 milióna EUR v súlade s článkom 18 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách; konštatuje, že prebytok v roku 2021 vo výške 3 227,1 milióna EUR je mimoriadne vysoký; v tejto súvislosti opakuje, že Komisia musí pri plnení rozpočtu dodržiavať zásady správneho finančného riadenia v súlade s článkom 317 ZFEÚ a článkom 33 nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že 183 miliónov EUR určených na nákup vakcín proti ochoreniu COVID-19 v roku 2021 nebolo vynaložených podľa plánu Komisie ani presmerovaných na iné potreby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opätovne zdôrazňuje svoju pozíciu, že všetky dostupné rozpočtové nástroje Únie vrátane prebytku by sa mali aktivovať, aby sa mohla naďalej poskytovať čo najsilnejšia hospodárska a finančná podpora Ukrajine a krajinám v prvej línii a ďalej sa posilňovali kapacity Únie v oblasti solidarity s cieľom riešiť sociálne, energetické, poľnohospodárske a hospodárske dôsledky ruskej vojny na Ukrajine pre Úniu a jej občanov; varuje, že tieto naliehavé potreby si budú vyžadovať dodatočnú podporu z rozpočtu Únie, a je pripravený podporiť príslušné zvýšenia rozpočtu Únie na rok 2022 prostredníctvom budúcich opravných rozpočtov, a vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby predložila opravné rozpočty mobilizujúce nové finančné prostriedky s cieľom reagovať na tieto výzvy; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby prostriedky ušetrené vďaka významnému očakávanému zníženiu ich príspevkov založených na HND z dôvodu prebytku za rok 2021 venovali do rozpočtu na opatrenia súvisiace s riešením katastrofálnych dôsledkov tejto nezákonnej, nevyprovokovanej a neopodstatnenej agresívnej vojny voči Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poznamenáva, že podľa Komisie dosiahli pokuty v oblasti hospodárskej súťaže v roku 2021 sumu 957 miliónov EUR; opätovne sa domnieva, že okrem akéhokoľvek prebytku vyplývajúceho z nevyčerpania prostriedkov by mala existovať možnosť, aby sa v rámci rozpočtu Únie mohli opätovne využiť všetky príjmy vyplývajúce z pokút alebo spojené s oneskorenými platbami bez toho, aby sa primerane znížili príspevky založené na HND; |
| --- | --- |

4.

| 5. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svoju predsedníčku, aby vyhlásila opravný rozpočet č. 3/2022 za prijatý s konečnou platnosťou a aby zabezpečila jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a ďalším príslušným inštitúciám a orgánom, ako aj národným parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o riešenie krízových situácií (návrh o reťazovom prístupe) ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metodikou nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0665),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0398/2021),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | zo zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 13. januára 2022 (1), |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 13. januára 2022 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 9. decembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 9. decembra 2021 (2),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0020/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 122, 17.3.2022, s. 33.

(2)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Predbežná správa o návrhu na revíziu viacročného finančného rámca z roku 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu na revíziu viacročného finančného rámca z roku 2021 (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 310, 311, 312 a 323 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 310, 311, 312 a 323 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 22. decembra 2021 na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 22. decembra 2021 na nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ, Euratom) 2020/2093, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (COM(2021)0569),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. júla 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. júla 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (COM(2021)0568),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (1) (ďalej len „MID“) zo 16. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (1) (ďalej len „MID“) zo 16. decembra 2020,

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre rozpočet (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre rozpočet (A9-0227/2022),

| A. | keďže návrhy Komisie z 22. decembra 2021 na vytvorenie budúcej generácie vlastných zdrojov pre rozpočet Únie a na revíziu viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na obdobie 2021 – 2027 sú neoddeliteľne spojené s balíkom Fit for 55 predloženým 14. júla 2021; |
| --- | --- |

A.

keďže návrhy Komisie z 22. decembra 2021 na vytvorenie budúcej generácie vlastných zdrojov pre rozpočet Únie a na revíziu viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na obdobie 2021 – 2027 sú neoddeliteľne spojené s balíkom Fit for 55 predloženým 14. júla 2021;

| B. | keďže podľa článku 311 ZFEÚ si Únia musí zabezpečiť prostriedky potrebné na dosiahnutie svojich cieľov a uskutočňovanie svojich politík; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 311 ZFEÚ si Únia musí zabezpečiť prostriedky potrebné na dosiahnutie svojich cieľov a uskutočňovanie svojich politík;

| C. | keďže v súlade s dlhodobou pozíciou Parlamentu je potrebné, aby nové politické záväzky a ciele sprevádzali nové finančné prostriedky a nefinancovali sa na úkor iných programov a priorít Únie; |
| --- | --- |

C.

keďže v súlade s dlhodobou pozíciou Parlamentu je potrebné, aby nové politické záväzky a ciele sprevádzali nové finančné prostriedky a nefinancovali sa na úkor iných programov a priorít Únie;

| D. | keďže úplné začlenenie Sociálno-klimatického fondu do rozpočtu Únie je požiadavkou zmluvy uvedenou v článku 310 ods. 1 ZFEÚ a predpokladom okrem iného aj toho, aby sa dodržiavala metóda Spoločenstva, zaručila parlamentná zodpovednosť, dohľad a kontrola, zabezpečila predvídateľnosť financovania a viacročné programovanie a transparentnosť rozpočtových rozhodnutí prijatých na úrovni Únie; |
| --- | --- |

D.

keďže úplné začlenenie Sociálno-klimatického fondu do rozpočtu Únie je požiadavkou zmluvy uvedenou v článku 310 ods. 1 ZFEÚ a predpokladom okrem iného aj toho, aby sa dodržiavala metóda Spoločenstva, zaručila parlamentná zodpovednosť, dohľad a kontrola, zabezpečila predvídateľnosť financovania a viacročné programovanie a transparentnosť rozpočtových rozhodnutí prijatých na úrovni Únie;

| E. | keďže v prípade zvýšenia ceny uhlíka v porovnaní s pôvodným predpokladom by sa pre Sociálno-klimatický fond mali každoročne vyčleniť dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú miere zvýšenia ceny uhlíka, s cieľom ďalej podporovať zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy pri prechode na klimatickú neutralitu; keďže takéto ročné zvýšenia by sa mali v rámci VFR zohľadniť automatickou úpravou výkyvov cien uhlíka v rámci stropu okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platieb; |
| --- | --- |

E.

keďže v prípade zvýšenia ceny uhlíka v porovnaní s pôvodným predpokladom by sa pre Sociálno-klimatický fond mali každoročne vyčleniť dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú miere zvýšenia ceny uhlíka, s cieľom ďalej podporovať zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy pri prechode na klimatickú neutralitu; keďže takéto ročné zvýšenia by sa mali v rámci VFR zohľadniť automatickou úpravou výkyvov cien uhlíka v rámci stropu okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platieb;

| F. | keďže podľa článku 312 ods. 5 ZFEÚ, a ako sa ďalej vymedzuje v MID, sa od Európskeho parlamentu, Rady a Komisie vyžaduje, aby prijali všetky opatrenia potrebné na uľahčenie prijatia nového alebo revidovaného VFR; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa článku 312 ods. 5 ZFEÚ, a ako sa ďalej vymedzuje v MID, sa od Európskeho parlamentu, Rady a Komisie vyžaduje, aby prijali všetky opatrenia potrebné na uľahčenie prijatia nového alebo revidovaného VFR;

| 1. | vyjadruje svoju pozíciu výlučne k návrhu Komisie z 22. decembra 2021 na revíziu VFR na roky 2021 – 2027, a teda volí cielený prístup obmedzený na svoju pozíciu k balíku Fit for 55 a v plnom súlade s touto pozíciou; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje však, že je potrebná širšia revízia súčasného VFR, keďže už v prvom roku dosiahol svoj limit; poukazuje na početné krízy a výzvy, ktoré Únia rieši, najmä na vojnu na Ukrajine a jej dôsledky, ako aj na značné finančné potreby, ktoré táto vojna spôsobila; vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr, najneskôr však v prvom štvrťroku 2023, vykonala hĺbkové preskúmanie fungovania súčasného VFR a následne predložila legislatívny návrh komplexnej revízie VFR; má v úmysle podrobnejšie opísať svoje požiadavky na túto revíziu v osobitnej správe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | plne podporuje začlenenie Sociálno-klimatického fondu do rozpočtu Únie a VFR ako súčasť svojej dlhodobej pozície, že všetky programy a fondy Únie sa majú zahrnúť do rozpočtu; víta preto návrh Komisie ako východiskový bod, pokiaľ ide o zvýšenie stropu viazaných rozpočtových prostriedkov v okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu pre platobné rozpočtové prostriedky, čo je nevyhnutnou podmienkou na to, aby financovanie Sociálno-klimatického fondu nepoškodzovalo iné programy a priority Únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje však, že sú potrebné určité úpravy s cieľom zohľadniť pozíciu Parlamentu k balíku Fit for 55 vrátane revidovaného finančného krytia Sociálno-klimatického fondu, ktoré odráža príslušné ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (2) v znení zmien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje návrh osobitnej ročnej úpravy na základe nových vlastných zdrojov; domnieva sa, že je v súlade so zásadou uvedenou v MID, že výdavky z rozpočtu Únie súvisiace so splácaním Nástroja Európskej únie na obnovu by nemali viesť k neprimeranému obmedzeniu výdavkov na programy alebo investičných nástrojov v rámci VFR, pričom treba dodržiavať rozpočtovú zásadu všeobecnosti prímov; opätovne preto potvrdzuje, že takáto ročná úprava závisí od zavedenia nových vlastných zdrojov v súlade s plánom stanoveným v MID; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žiada Radu a Komisiu, aby zohľadnili tieto odporúčania a zmeny:






  i) | vplyv revidovaného finančného krytia Sociálno-klimatického fondu by sa mal zohľadniť v celom tomto nariadení, a to aj v jeho prílohe; |
| --- | --- | --- |

6.

i)

vplyv revidovaného finančného krytia Sociálno-klimatického fondu by sa mal zohľadniť v celom tomto nariadení, a to aj v jeho prílohe;

| ii) | mala by sa zaviesť automatická technická úprava stropov viazaných rozpočtových prostriedkov okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platobných rozpočtových prostriedkov, aby sa zabezpečilo, že pre Sociálno-klimatický fond budú k dispozícii dodatočné rozpočtové prostriedky v prípade zvýšenia ceny uhlíka na úroveň vyššiu, ako sa pôvodne predpokladalo; |
| --- | --- |

ii)

mala by sa zaviesť automatická technická úprava stropov viazaných rozpočtových prostriedkov okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platobných rozpočtových prostriedkov, aby sa zabezpečilo, že pre Sociálno-klimatický fond budú k dispozícii dodatočné rozpočtové prostriedky v prípade zvýšenia ceny uhlíka na úroveň vyššiu, ako sa pôvodne predpokladalo;

| iii) | osobitná ročná úprava založená na nových vlastných zdrojoch by sa mala zmeniť s cieľom zabezpečiť jej predĺženie v prípade oneskoreného prijatia nasledujúceho VFR v súlade s článkom 312 ods. 4 ZFEÚ; |
| --- | --- |

iii)

osobitná ročná úprava založená na nových vlastných zdrojoch by sa mala zmeniť s cieľom zabezpečiť jej predĺženie v prípade oneskoreného prijatia nasledujúceho VFR v súlade s článkom 312 ods. 4 ZFEÚ;

| iv) | návrh nariadenia Rady by sa mal upraviť takto: |
| --- | --- |

iv)

návrh nariadenia Rady by sa mal upraviť takto:

Zmena 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| (3) | Zavedenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, ako je stanovený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14), môže mať z krátkodobého hľadiska sociálne dosahy. V snahe reagovať na tieto výzvy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady [XXX] EÚ final zriadil (15) Sociálno-klimatický fond, ktorý má byť financovaný zo všeobecného rozpočtu Únie v medziach viacročného finančného rámca. Strop pre viazané rozpočtové prostriedky v okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a strop pre platobné rozpočtové prostriedky by sa preto na roky 2025, 2026 a 2027 mali upraviť. |

Text predložený Komisiou

Zmena

(3)

Zavedenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, ako je stanovený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14), môže mať z krátkodobého hľadiska sociálne dosahy. V snahe reagovať na tieto výzvy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady [XXX] EÚ final zriadil (15) Sociálno-klimatický fond, ktorý má byť financovaný zo všeobecného rozpočtu Únie v medziach viacročného finančného rámca. Strop pre viazané rozpočtové prostriedky v okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a strop pre platobné rozpočtové prostriedky by sa preto na roky 2025, 2026 a 2027 mali upraviť.

| (3) | Zavedenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, ako je stanovený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14), môže mať z krátkodobého hľadiska sociálne dosahy. V snahe reagovať na tieto výzvy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady [XXX] EÚ final zriadil (15) Sociálno-klimatický fond, ktorý má byť financovaný zo všeobecného rozpočtu Únie v medziach viacročného finančného rámca. Strop pre viazané rozpočtové prostriedky v okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a strop pre platobné rozpočtové prostriedky by sa preto na roky
  2024
  , 2025, 2026 a 2027 mali upraviť.
  V prípade vyššej ceny uhlíka v porovnaní s pôvodným predpokladom by sa pre Sociálno- klimatický fond mali každoročne vyčleniť dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú miere zvýšenia ceny uhlíka, s cieľom ďalej podporovať zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy pri prechode na klimatickú neutralitu. Takéto ročné zvýšenia by sa mali v rámci viacročného finančného rámca zohľadniť automatickou úpravou výkyvov cien uhlíka v rámci stropu viazaných rozpočtových prostriedkov okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platobných rozpočtových prostriedkov. |
| --- | --- |

(3)

Zavedenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, ako je stanovený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14), môže mať z krátkodobého hľadiska sociálne dosahy. V snahe reagovať na tieto výzvy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady [XXX] EÚ final zriadil (15) Sociálno-klimatický fond, ktorý má byť financovaný zo všeobecného rozpočtu Únie v medziach viacročného finančného rámca. Strop pre viazané rozpočtové prostriedky v okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a strop pre platobné rozpočtové prostriedky by sa preto na roky
  2024
  , 2025, 2026 a 2027 mali upraviť.
  V prípade vyššej ceny uhlíka v porovnaní s pôvodným predpokladom by sa pre Sociálno- klimatický fond mali každoročne vyčleniť dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú miere zvýšenia ceny uhlíka, s cieľom ďalej podporovať zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy pri prechode na klimatickú neutralitu. Takéto ročné zvýšenia by sa mali v rámci viacročného finančného rámca zohľadniť automatickou úpravou výkyvov cien uhlíka v rámci stropu viazaných rozpočtových prostriedkov okruhu 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“ a stropu platobných rozpočtových prostriedkov.

Zmena 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| | (3a) | Návrh nového viacročného finančného rámca by mala Komisia predložiť do 1. júla 2025, aby ho inštitúcie mohli prijať v dostatočnom časovom predstihu pred začatím nasledujúceho viacročného finančného rámca. V súlade s článkom 312 ods. 4 ZFEÚ sa stropy a iné ustanovenia vrátane úprav viacročného finančného rámca stanovených v kapitole 2, ktoré zodpovedajú poslednému roku viacročného finančného rámca stanovenému v tomto nariadení, majú naďalej uplatňovať v prípade, že sa nový viacročný finančný rámec neprijme do konca obdobia viacročného finančného rámca stanoveného v tomto nariadení. |

Text predložený Komisiou

Zmena

(3a)

Návrh nového viacročného finančného rámca by mala Komisia predložiť do 1. júla 2025, aby ho inštitúcie mohli prijať v dostatočnom časovom predstihu pred začatím nasledujúceho viacročného finančného rámca. V súlade s článkom 312 ods. 4 ZFEÚ sa stropy a iné ustanovenia vrátane úprav viacročného finančného rámca stanovených v kapitole 2, ktoré zodpovedajú poslednému roku viacročného finančného rámca stanovenému v tomto nariadení, majú naďalej uplatňovať v prípade, že sa nový viacročný finančný rámec neprijme do konca obdobia viacročného finančného rámca stanoveného v tomto nariadení.

Zmena 3

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| (1) | V článku 4 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Zmena

(1)

| (1) | Článok 4 sa mení takto: |
| --- | --- |

(1)

| a) | v odseku 1 sa


  dopĺňa toto písmeno: |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa


  dopĺňa toto písmeno:

| | „f) | výpočet dodatočných pridelených rozpočtových prostriedkov na základe výkyvov cien uhlíka a výsledku ročnej úpravy uvedenej v článku 4b“; |
| --- | --- | --- |

„f)

výpočet dodatočných pridelených rozpočtových prostriedkov na základe výkyvov cien uhlíka a výsledku ročnej úpravy uvedenej v článku 4b“;

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Bez toho, aby boli dotknuté články 4a, 6 a 7, sa nesmú vykonať žiadne ďalšie technické úpravy týkajúce sa dotknutého roka, a to ani počas daného roka, ani formou následných korekcií počas nasledujúcich rokov.“;

„4.   Bez toho, aby boli dotknuté články 4a,
  4b
  , 6 a 7, sa nesmú vykonať žiadne ďalšie technické úpravy týkajúce sa dotknutého roka, a to ani počas daného roka, ani formou následných korekcií počas nasledujúcich rokov.“;

Zmena 4

Zmena 4

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 2

Článok 1 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| (2) | Vkladá sa tento článok 4a
  : |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Zmena

Zmena

(2)

Vkladá sa tento článok 4a
  :

Vkladá sa tento článok 4a

| (2) | Vkladajú sa tieto články
  : |
| --- | --- |

(2)

Vkladajú sa tieto články
  :

Vkladajú sa tieto články

„Článok 4a

„Článok 4a

Osobitná ročná úprava na základe nových vlastných zdrojov

Osobitná ročná úprava na základe nových vlastných zdrojov

1.   Počnúc rokom 2024 sa po predložení predbežnej účtovnej závierky za rok n-1 v súlade s článkom 245 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách upraví smerom nahor strop výdavkov pre viazané rozpočtové prostriedky v podokruhu 2b a strop pre platobné rozpočtové prostriedky na bežný rok.

1.   Počnúc rokom 2024 sa po predložení predbežnej účtovnej závierky za rok n-1 v súlade s článkom 245 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách upraví smerom nahor strop výdavkov pre viazané rozpočtové prostriedky v podokruhu 2b a strop pre platobné rozpočtové prostriedky na bežný rok.

2.   Ročná úprava sa vykoná v tejto výške:

2.   Ročná úprava sa vykoná v tejto výške:

| a) | v prípade rokov 2024, 2025 a 2026 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch; |
| --- | --- |

a)

v prípade rokov 2024, 2025 a 2026 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch;

| a) | v prípade rokov 2024, 2025 a 2026 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch; |
| --- | --- |

a)

v prípade rokov 2024, 2025 a 2026 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch;

| b) | v prípade roku 2027 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch, zníženú o fixnú sumu
  8 000
   mil. EUR (v cenách roku 2018). |
| --- | --- |

b)

v prípade roku 2027 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch, zníženú o fixnú sumu
  8 000
   mil. EUR (v cenách roku 2018).

8 000

| b) | v prípade roku 2027 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch, zníženú o fixnú sumu
  2 800
   mil. EUR (v cenách roku 2018). |
| --- | --- |

b)

v prípade roku 2027 ide o sumu zodpovedajúcu príjmom, ktoré boli vykázané v predbežnej účtovnej závierke uvedenej v odseku 1 pochádzajúcim zo zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. e), f) a g) rozhodnutia o vlastných zdrojoch, zníženú o fixnú sumu
  2 800
   mil. EUR (v cenách roku 2018).

2 800

Ročná úprava uvedená v prvom pododseku nepresiahne v rokoch 2024 až 2027 výšku 15 000  mil. EUR (v cenách roku 2018) za rok.

Ročná úprava uvedená v prvom pododseku nepresiahne v rokoch 2024 až 2027 výšku 15 000  mil. EUR (v cenách roku 2018) za rok.

3.   Komisia oznámi výsledky ročných úprav uvedených v odseku 2 Európskemu parlamentu a Rade do 15 dní od predloženia predbežnej účtovnej závierky za rok n-1 v súlade s článkom 245 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.“;

3.   Komisia oznámi výsledky ročných úprav uvedených v odseku 2 Európskemu parlamentu a Rade do 15 dní od predloženia predbežnej účtovnej závierky za rok n-1 v súlade s článkom 245 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.“;

Článok 4b

Článok 4b

Osobitná ročná úprava na základe výkyvov cien uhlíka

Osobitná ročná úprava na základe výkyvov cien uhlíka

1.
     
  Počnúc rokom 2025 sa vykoná ročná úprava stropu výdavkov pre viazané rozpočtové prostriedky v okruhu 3 ‚Prírodné zdroje a životné prostredie‘ a stropu platobných rozpočtových prostriedkov na bežný rok smerom nahor v prípade, že priemerná cena uhlíka vypočítaná v roku n-1 je vyššia, ako sa pôvodne predpokladalo.

2.
     
  Ročná úprava smerom nahor uvedená v odseku 1 tohto článku sa rovná sume vypočítanej vynásobením ročných pridelených rozpočtových prostriedkov vyplývajúcich z finančného krytia stanoveného v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX], ktorým sa zriaďuje Sociálno- klimatický fond, percentom, o ktorý priemerná cena uhlíka vypočítaná v roku n-1 presiahla pôvodný predpoklad.“;

Zmena 5

Zmena 5

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 3

Článok 1 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| (3) | V článku 11 ods. 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Zmena

Zmena

(3)

V článku 11 ods. 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

| (3) | V článku 11 ods. 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: |
| --- | --- |

(3)

V článku 11 ods. 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Sumy zodpovedajúce úpravám smerom nahor uvedeným v článku 4a ods. 1 a v článku 5 ods. 2 druhom pododseku sú dodatočné k maximálnym sumám uvedeným v prvom pododseku tohto odseku.“;

„Sumy zodpovedajúce úpravám smerom nahor uvedeným v článku 4a ods. 1,
  článku 4b
  a v článku 5 ods. 2 druhom pododseku sú dodatočné k maximálnym sumám uvedeným v prvom pododseku tohto odseku.“;

Zmena 6

Zmena 6

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 4

Článok 1 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Zmena |
| --- | --- |
| 4. | Príloha I sa nahrádza
  textom v prílohe k tomuto nariadeniu
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Zmena

Zmena

4.

Príloha I sa nahrádza
  textom v prílohe k tomuto nariadeniu
  .

textom v prílohe k tomuto nariadeniu

| 4. | Príloha I sa nahrádza
  takto
  : |
| --- | --- |

4.

Príloha I sa nahrádza
  takto
  :

takto

„PRÍLOHA I

VIACROČNÝ FINANČNÝ RÁMEC (EÚ-27)

| (v mil. EUR v cenách roku 2018) |
| --- |
| VIAZANÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Spolu 2021 – 2027 |
| 1. | Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika |

(v mil. EUR v cenách roku 2018)

VIAZANÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Spolu 2021 – 2027

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Súdržnosť, odolnosť a hodnoty |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2a. | Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť |
| --- | --- |

2a.

Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Odolnosť a hodnoty |
| --- | --- |

2b.

Odolnosť a hodnoty

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Prírodné zdroje a životné prostredie |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

Z toho: výdavky súvisiace s trhom a priame platby

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migrácia a riadenie hraníc |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Bezpečnosť a obrana |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Susedstvo a svet |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Európska verejná správa |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

Z toho: administratívne výdavky inštitúcií

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

VIAZANÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY SPOLU

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

PLATOBNÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY SPOLU

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]“

| 7. | je pripravený začať rokovania s cieľom zlepšiť návrh Komisie; |
| --- | --- |

7.

je pripravený začať rokovania s cieľom zlepšiť návrh Komisie;

o

o o

| 8. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

8.

poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  Ú. v. EÚ [...], [...], s. [...].

15

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  Ú. v. EÚ [...], [...], s. [...].

15

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Nariadenie o odlesňovaní ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 13. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/21)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Lesy poskytujú rôznorodé prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, a to vrátane drevených a nedrevených lesných výrobkov a environmentálnych služieb nevyhnutných pre ľudstvo, keďže sú domovom pre väčšinu celosvetovej suchozemskej biodiverzity. Udržujú ekosystémové funkcie, pomáhajú chrániť klimatický systém, poskytujú zdravý vzduch a zohrávajú dôležitú úlohu pri purifikácii vody a pôdy, ako aj pri zadržiavaní vody. Lesy okrem toho poskytujú obživu a príjem približne jednej tretine celosvetovej populácie a ich ničenie má vážne dôsledky pre živobytie najzraniteľnejších osôb vrátane pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, ktoré sú vo veľkej miere závislé od dobre zachovaných a dobre fungujúcich lesných ekosystémov (18). Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov navyše spôsobujú zníženie dôležitého záchytu oxidu uhličitého
  a zvýšenie pravdepodobnosti
  šírenia nových chorôb
  zo zvierat na ľudí
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Lesy poskytujú rôznorodé prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, a to vrátane drevených a nedrevených lesných výrobkov a environmentálnych služieb nevyhnutných pre ľudstvo, keďže sú domovom pre väčšinu celosvetovej suchozemskej biodiverzity. Udržujú ekosystémové funkcie, pomáhajú chrániť klimatický systém, poskytujú zdravý vzduch a zohrávajú dôležitú úlohu pri purifikácii vody a pôdy, ako aj pri zadržiavaní vody. Lesy okrem toho poskytujú obživu a príjem približne jednej tretine celosvetovej populácie a ich ničenie má vážne dôsledky pre živobytie najzraniteľnejších osôb vrátane pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, ktoré sú vo veľkej miere závislé od dobre zachovaných a dobre fungujúcich lesných ekosystémov (18). Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov navyše spôsobujú zníženie dôležitého záchytu oxidu uhličitého
  a zvýšenie pravdepodobnosti
  šírenia nových chorôb
  zo zvierat na ľudí
  .

| (1) | Lesy poskytujú rôznorodé prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, a to vrátane drevených a nedrevených lesných výrobkov a environmentálnych služieb nevyhnutných pre ľudstvo, keďže sú domovom pre väčšinu celosvetovej suchozemskej biodiverzity. Udržujú ekosystémové funkcie, pomáhajú chrániť klimatický systém, poskytujú zdravý vzduch a zohrávajú dôležitú úlohu pri purifikácii vody a pôdy, ako aj pri zadržiavaní vody
  a dopĺňaní vody, pričom viac ako štvrtina moderných liekov sa vyrába z rastlín z tropických lesov. Veľké lesné oblasti pôsobia ako zdroj vlhkosti a pomáhajú predchádzať rozširovaniu púští v kontinentálnych regiónoch.
  Lesy okrem toho poskytujú obživu a príjem približne jednej tretine celosvetovej populácie a ich ničenie má vážne dôsledky pre živobytie najzraniteľnejších osôb vrátane pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, ktoré sú vo veľkej miere závislé od lesných ekosystémov (18). Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  navyše spôsobujú zníženie dôležitého záchytu oxidu uhličitého.
  Odlesňovanie, degradácia lesov a konverzia lesov takisto zvyšujú kontakty medzi voľne žijúcimi zvieratami, hospodárskymi zvieratami a ľuďmi, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť
  šírenia nových chorôb
  a riziká nových epidémií a pandémií
  . |
| --- | --- |

(1)

Lesy poskytujú rôznorodé prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska, a to vrátane drevených a nedrevených lesných výrobkov a environmentálnych služieb nevyhnutných pre ľudstvo, keďže sú domovom pre väčšinu celosvetovej suchozemskej biodiverzity. Udržujú ekosystémové funkcie, pomáhajú chrániť klimatický systém, poskytujú zdravý vzduch a zohrávajú dôležitú úlohu pri purifikácii vody a pôdy, ako aj pri zadržiavaní vody
  a dopĺňaní vody, pričom viac ako štvrtina moderných liekov sa vyrába z rastlín z tropických lesov. Veľké lesné oblasti pôsobia ako zdroj vlhkosti a pomáhajú predchádzať rozširovaniu púští v kontinentálnych regiónoch.
  Lesy okrem toho poskytujú obživu a príjem približne jednej tretine celosvetovej populácie a ich ničenie má vážne dôsledky pre živobytie najzraniteľnejších osôb vrátane pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, ktoré sú vo veľkej miere závislé od lesných ekosystémov (18). Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  navyše spôsobujú zníženie dôležitého záchytu oxidu uhličitého.
  Odlesňovanie, degradácia lesov a konverzia lesov takisto zvyšujú kontakty medzi voľne žijúcimi zvieratami, hospodárskymi zvieratami a ľuďmi, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť
  šírenia nových chorôb
  a riziká nových epidémií a pandémií
  .

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov prebiehajú alarmujúcou rýchlosťou. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo odhaduje, že v rokoch 1990 až 2020 vymizlo na celom svete 420 miliónov hektárov lesov, čo predstavuje približne 10 % zostávajúcich svetových lesov a plochu väčšiu než Európska únia (19). Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov sú na druhej strane dôležitými hnacími silami globálneho otepľovania a straty biodiverzity, čo sú dve najdôležitejšie environmentálne výzvy našej doby. Každý rok však svet stráca ďalších 10 miliónov hektárov lesa. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov prebiehajú alarmujúcou rýchlosťou. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo odhaduje, že v rokoch 1990 až 2020 vymizlo na celom svete 420 miliónov hektárov lesov, čo predstavuje približne 10 % zostávajúcich svetových lesov a plochu väčšiu než Európska únia (19). Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov sú na druhej strane dôležitými hnacími silami globálneho otepľovania a straty biodiverzity, čo sú dve najdôležitejšie environmentálne výzvy našej doby. Každý rok však svet stráca ďalších 10 miliónov hektárov lesa.

| (2) | Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  prebiehajú alarmujúcou rýchlosťou. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo odhaduje, že v rokoch 1990 až 2020 vymizlo na celom svete 420 miliónov hektárov lesov, čo predstavuje približne 10 % zostávajúcich svetových lesov a plochu väčšiu než Európska únia (19). Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  sú na druhej strane dôležitými hnacími silami globálneho otepľovania a straty biodiverzity, čo sú dve najdôležitejšie environmentálne výzvy našej doby. Každý rok však svet stráca ďalších 10 miliónov hektárov lesa.
  Na lesy má silný vplyv aj zmena klímy a bude sa musieť čeliť mnohým výzvam, aby sa zabezpečila schopnosť adaptácie a odolnosť lesov v najbližších desaťročiach. |
| --- | --- |

(2)

Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  prebiehajú alarmujúcou rýchlosťou. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo odhaduje, že v rokoch 1990 až 2020 vymizlo na celom svete 420 miliónov hektárov lesov, čo predstavuje približne 10 % zostávajúcich svetových lesov a plochu väčšiu než Európska únia (19). Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  sú na druhej strane dôležitými hnacími silami globálneho otepľovania a straty biodiverzity, čo sú dve najdôležitejšie environmentálne výzvy našej doby. Každý rok však svet stráca ďalších 10 miliónov hektárov lesa.
  Na lesy má silný vplyv aj zmena klímy a bude sa musieť čeliť mnohým výzvam, aby sa zabezpečila schopnosť adaptácie a odolnosť lesov v najbližších desaťročiach.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov prispievajú k celosvetovej klimatickej kríze viacerými spôsobmi. Predovšetkým zvyšujú emisie skleníkových plynov, a to prostredníctvom s nimi spojených lesných požiarov, pričom trvalo odstraňujú kapacity záchytu oxidu uhličitého, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a podstatne znižujú jej biodiverzitu. Len samotné odlesňovanie zapríčiňuje 11 % emisií skleníkových plynov (20). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Odlesňovanie
  a
  degradácia lesov prispievajú k celosvetovej klimatickej kríze viacerými spôsobmi. Predovšetkým zvyšujú emisie skleníkových plynov, a to prostredníctvom s nimi spojených lesných požiarov, pričom trvalo odstraňujú kapacity záchytu oxidu uhličitého, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a podstatne znižujú jej biodiverzitu. Len samotné odlesňovanie zapríčiňuje 11 % emisií skleníkových plynov (20).

| (3) | Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  prispievajú k celosvetovej klimatickej kríze viacerými spôsobmi. Predovšetkým zvyšujú emisie skleníkových plynov, a to prostredníctvom s nimi spojených lesných požiarov, pričom trvalo odstraňujú kapacity záchytu oxidu uhličitého, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a podstatne znižujú jej biodiverzitu
  a odolnosť voči chorobám a škodcom
  . Len samotné odlesňovanie zapríčiňuje 11 % emisií skleníkových plynov (20). |
| --- | --- |

(3)

Odlesňovanie, degradácia lesov
  a konverzia lesov
  prispievajú k celosvetovej klimatickej kríze viacerými spôsobmi. Predovšetkým zvyšujú emisie skleníkových plynov, a to prostredníctvom s nimi spojených lesných požiarov, pričom trvalo odstraňujú kapacity záchytu oxidu uhličitého, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a podstatne znižujú jej biodiverzitu
  a odolnosť voči chorobám a škodcom
  . Len samotné odlesňovanie zapríčiňuje 11 % emisií skleníkových plynov (20).

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Klimatická kríza spôsobuje stratu biodiverzity na celom svete a strata biodiverzity zhoršuje zmenu klímy – tieto dva procesy sú navzájom neoddeliteľne prepojené, ako potvrdili nedávne štúdie. Biodiverzita
  pomáha zmierňovať zmenu
  klímy. Hmyz, vtáky a cicavce sú opeľovačmi, rozširujú semená a môžu pomôcť, či už priamo alebo nepriamo, účinnejšie ukladať oxid uhličitý. Lesy tiež zabezpečujú neustále dopĺňanie vodných zdrojov a predchádzanie suchám a ich škodlivým účinkom na miestne komunity vrátane pôvodného obyvateľstva. Výrazné zníženie odlesňovania
  a
  degradácie lesov a systematická obnova lesov a iných ekosystémov sú jedinou rozhodujúcou príležitosťou blízkou prírode na zmiernenie zmeny klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Klimatická kríza spôsobuje stratu biodiverzity na celom svete a strata biodiverzity zhoršuje zmenu klímy – tieto dva procesy sú navzájom neoddeliteľne prepojené, ako potvrdili nedávne štúdie. Biodiverzita
  pomáha zmierňovať zmenu
  klímy. Hmyz, vtáky a cicavce sú opeľovačmi, rozširujú semená a môžu pomôcť, či už priamo alebo nepriamo, účinnejšie ukladať oxid uhličitý. Lesy tiež zabezpečujú neustále dopĺňanie vodných zdrojov a predchádzanie suchám a ich škodlivým účinkom na miestne komunity vrátane pôvodného obyvateľstva. Výrazné zníženie odlesňovania
  a
  degradácie lesov a systematická obnova lesov a iných ekosystémov sú jedinou rozhodujúcou príležitosťou blízkou prírode na zmiernenie zmeny klímy.

| (4) | Klimatická kríza spôsobuje stratu biodiverzity na celom svete a strata biodiverzity zhoršuje zmenu klímy – tieto dva procesy sú navzájom neoddeliteľne prepojené, ako potvrdili nedávne štúdie. Biodiverzita
  a ekosystémy sú zásadné pre rozvoj odolný proti zmene
  klímy (1a). Hmyz, vtáky a cicavce sú opeľovačmi, rozširujú semená a môžu pomôcť, či už priamo alebo nepriamo, účinnejšie ukladať oxid uhličitý. Lesy tiež zabezpečujú neustále dopĺňanie vodných zdrojov a predchádzanie suchám a ich škodlivým účinkom na miestne komunity vrátane pôvodného obyvateľstva. Výrazné zníženie odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a systematická obnova lesov a iných ekosystémov sú jedinou rozhodujúcou príležitosťou blízkou prírode na zmiernenie zmeny klímy. |
| --- | --- |

(4)

Klimatická kríza spôsobuje stratu biodiverzity na celom svete a strata biodiverzity zhoršuje zmenu klímy – tieto dva procesy sú navzájom neoddeliteľne prepojené, ako potvrdili nedávne štúdie. Biodiverzita
  a ekosystémy sú zásadné pre rozvoj odolný proti zmene
  klímy (1a). Hmyz, vtáky a cicavce sú opeľovačmi, rozširujú semená a môžu pomôcť, či už priamo alebo nepriamo, účinnejšie ukladať oxid uhličitý. Lesy tiež zabezpečujú neustále dopĺňanie vodných zdrojov a predchádzanie suchám a ich škodlivým účinkom na miestne komunity vrátane pôvodného obyvateľstva. Výrazné zníženie odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a systematická obnova lesov a iných ekosystémov sú jedinou rozhodujúcou príležitosťou blízkou prírode na zmiernenie zmeny klímy.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Biodiverzita je nevyhnutná pre odolnosť ekosystémov a ich služieb na miestnej aj celosvetovej úrovni. Viac ako polovica celosvetového hrubého domáceho produktu závisí od prírody a služieb, ktoré poskytuje. Tri hlavné hospodárske odvetvia – stavebníctvo, poľnohospodárstvo, potravinárstvo a nápoje – všetky vo veľkej miere závisia od prírody. Strata biodiverzity ohrozuje udržateľné kolobehy vody a naše potravinové systémy, čím ohrozuje našu potravinovú bezpečnosť a výživu. Viac ako 75 % svetových druhov potravinových plodín závisí od opeľovania živočíchmi. Viaceré priemyselné odvetvia sa okrem toho spoliehajú na genetickú rozmanitosť a ekosystémové služby ako na kritické vstupy pre výrobu, najmä v prípade liekov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Biodiverzita je nevyhnutná pre odolnosť ekosystémov a ich služieb na miestnej aj celosvetovej úrovni. Viac ako polovica celosvetového hrubého domáceho produktu závisí od prírody a služieb, ktoré poskytuje. Tri hlavné hospodárske odvetvia – stavebníctvo, poľnohospodárstvo, potravinárstvo a nápoje – všetky vo veľkej miere závisia od prírody. Strata biodiverzity ohrozuje udržateľné kolobehy vody a naše potravinové systémy, čím ohrozuje našu potravinovú bezpečnosť a výživu. Viac ako 75 % svetových druhov potravinových plodín závisí od opeľovania živočíchmi. Viaceré priemyselné odvetvia sa okrem toho spoliehajú na genetickú rozmanitosť a ekosystémové služby ako na kritické vstupy pre výrobu, najmä v prípade liekov.

| (5) | Biodiverzita je nevyhnutná pre odolnosť ekosystémov a ich služieb na miestnej aj celosvetovej úrovni. Viac ako polovica celosvetového hrubého domáceho produktu závisí od prírody a služieb, ktoré poskytuje. Tri hlavné hospodárske odvetvia – stavebníctvo, poľnohospodárstvo, potravinárstvo a nápoje – všetky vo veľkej miere závisia od prírody. Strata biodiverzity ohrozuje udržateľné kolobehy vody a naše potravinové systémy, čím ohrozuje našu potravinovú bezpečnosť a výživu. Viac ako 75 % svetových druhov potravinových plodín závisí od opeľovania živočíchmi. Viaceré priemyselné odvetvia sa okrem toho spoliehajú na genetickú rozmanitosť a ekosystémové služby
  prítomné v komplexných, prirodzene sa obnovujúcich lesoch s neprerušovanými komplexnými symbiotickými vzťahmi
  ako na kritické vstupy pre výrobu, najmä v prípade liekov
  vrátane antimikrobiálnych látok
  .
  Navyše transpirácia, proces, ktorým stromy odoberajú vodu zo zeme a uvoľňujú ju do atmosféry svojimi listami, je hlavným zdrojom vody pre atmosféru a odhaduje sa, že je zodpovedný za približne polovicu všetkých zrážok. Odlesňovanie preto výrazne ovplyvňuje režim zrážok a prirodzenú reguláciu vodných tokov, a to tak v lesoch, ako aj v okolitých oblastiach. Hrozí, že vplyv odlesňovania na systém recyklácie vody na Zemi bude rovnako ničivý ako jeho vplyv na zmenu klímy. |
| --- | --- |

(5)

Biodiverzita je nevyhnutná pre odolnosť ekosystémov a ich služieb na miestnej aj celosvetovej úrovni. Viac ako polovica celosvetového hrubého domáceho produktu závisí od prírody a služieb, ktoré poskytuje. Tri hlavné hospodárske odvetvia – stavebníctvo, poľnohospodárstvo, potravinárstvo a nápoje – všetky vo veľkej miere závisia od prírody. Strata biodiverzity ohrozuje udržateľné kolobehy vody a naše potravinové systémy, čím ohrozuje našu potravinovú bezpečnosť a výživu. Viac ako 75 % svetových druhov potravinových plodín závisí od opeľovania živočíchmi. Viaceré priemyselné odvetvia sa okrem toho spoliehajú na genetickú rozmanitosť a ekosystémové služby
  prítomné v komplexných, prirodzene sa obnovujúcich lesoch s neprerušovanými komplexnými symbiotickými vzťahmi
  ako na kritické vstupy pre výrobu, najmä v prípade liekov
  vrátane antimikrobiálnych látok
  .
  Navyše transpirácia, proces, ktorým stromy odoberajú vodu zo zeme a uvoľňujú ju do atmosféry svojimi listami, je hlavným zdrojom vody pre atmosféru a odhaduje sa, že je zodpovedný za približne polovicu všetkých zrážok. Odlesňovanie preto výrazne ovplyvňuje režim zrážok a prirodzenú reguláciu vodných tokov, a to tak v lesoch, ako aj v okolitých oblastiach. Hrozí, že vplyv odlesňovania na systém recyklácie vody na Zemi bude rovnako ničivý ako jeho vplyv na zmenu klímy.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Zmena klímy, strata biodiverzity a odlesňovanie sú problémami najvyššieho celosvetového významu, ktoré vyvolávajú obavy a ovplyvňujú prežitie ľudstva a udržateľné životné podmienky na Zemi. Zrýchlenie zmeny klímy, strata biodiverzity a degradácia životného prostredia spolu s konkrétnymi príkladmi ich ničivých účinkov na prírodu, životné podmienky ľudí a miestne hospodárstva viedli k tomu, že zelená transformácia sa považuje za hlavný cieľ našej doby a za otázku medzigeneračnej rovnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Zmena klímy, strata biodiverzity a odlesňovanie sú problémami najvyššieho celosvetového významu, ktoré vyvolávajú obavy a ovplyvňujú prežitie ľudstva a udržateľné životné podmienky na Zemi. Zrýchlenie zmeny klímy, strata biodiverzity a degradácia životného prostredia spolu s konkrétnymi príkladmi ich ničivých účinkov na prírodu, životné podmienky ľudí a miestne hospodárstva viedli k tomu, že zelená transformácia sa považuje za hlavný cieľ našej doby a za otázku medzigeneračnej rovnosti.

| (6) | Zmena klímy, strata biodiverzity a odlesňovanie sú problémami najvyššieho celosvetového významu, ktoré vyvolávajú obavy a ovplyvňujú prežitie ľudstva a udržateľné životné podmienky na Zemi. Zrýchlenie zmeny klímy, strata biodiverzity a degradácia životného prostredia spolu s konkrétnymi príkladmi ich ničivých účinkov na prírodu, životné podmienky ľudí a miestne hospodárstva viedli k tomu, že zelená transformácia sa považuje za hlavný cieľ našej doby a za otázku
  rodovej a
   medzigeneračnej rovnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zmena klímy, strata biodiverzity a odlesňovanie sú problémami najvyššieho celosvetového významu, ktoré vyvolávajú obavy a ovplyvňujú prežitie ľudstva a udržateľné životné podmienky na Zemi. Zrýchlenie zmeny klímy, strata biodiverzity a degradácia životného prostredia spolu s konkrétnymi príkladmi ich ničivých účinkov na prírodu, životné podmienky ľudí a miestne hospodárstva viedli k tomu, že zelená transformácia sa považuje za hlavný cieľ našej doby a za otázku
  rodovej a
   medzigeneračnej rovnosti.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Z 227 smrteľných útokov na ochrancov životného prostredia a pôdy zaznamenaných v roku 2020, pracovalo 70 % zavraždených na ochrane svetových lesov pred odlesňovaním a priemyselným rozvojom. Uvedené útoky sa neprimerane zameriavajú na pôvodné obyvateľstvo, ktoré bolo terčom jednej tretiny vrážd zaznamenaných v roku 2020. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Z 227 smrteľných útokov na ochrancov životného prostredia a pôdy zaznamenaných v roku 2020, pracovalo 70 % zavraždených na ochrane svetových lesov pred odlesňovaním a priemyselným rozvojom. Uvedené útoky sa neprimerane zameriavajú na pôvodné obyvateľstvo, ktoré bolo terčom jednej tretiny vrážd zaznamenaných v roku 2020.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Spotreba v Únii je významnou hnacou silou odlesňovania a degradácie lesov v celosvetovom meradle. V posúdení vplyvu uskutočneného v rámci iniciatívy sa odhaduje, že bez primeraného regulačného zásahu sa spotreba a výroba šiestich komodít v EÚ
  zahrnutých do rozsahu pôsobnosti
  (drevo, hovädzí dobytok, sója, palmový olej, kakao a káva) do roku 2030 zvýši na úroveň približne 248 000 hektárov odlesňovania ročne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Spotreba v Únii je významnou hnacou silou odlesňovania a degradácie lesov v celosvetovom meradle. V posúdení vplyvu uskutočneného v rámci iniciatívy sa odhaduje, že bez primeraného regulačného zásahu sa spotreba a výroba šiestich komodít v EÚ
  zahrnutých do rozsahu pôsobnosti
  (drevo, hovädzí dobytok, sója, palmový olej, kakao a káva) do roku 2030 zvýši na úroveň približne 248 000 hektárov odlesňovania ročne.

| (7) | Spotreba v Únii je významnou hnacou silou odlesňovania
  , konverzie prírodných ekosystémov
  , degradácie
  prírodných ekosystémov
  a lesov
  a konverzie lesov
  v celosvetovom meradle. V posúdení vplyvu uskutočneného v rámci iniciatívy sa odhaduje, že bez primeraného regulačného zásahu sa spotreba a výroba
  len
  šiestich komodít v EÚ (drevo, hovädzí dobytok, sója, palmový olej, kakao a káva) do roku 2030 zvýši na úroveň približne 248 000 hektárov odlesňovania ročne. |
| --- | --- |

(7)

Spotreba v Únii je významnou hnacou silou odlesňovania
  , konverzie prírodných ekosystémov
  , degradácie
  prírodných ekosystémov
  a lesov
  a konverzie lesov
  v celosvetovom meradle. V posúdení vplyvu uskutočneného v rámci iniciatívy sa odhaduje, že bez primeraného regulačného zásahu sa spotreba a výroba
  len
  šiestich komodít v EÚ (drevo, hovädzí dobytok, sója, palmový olej, kakao a káva) do roku 2030 zvýši na úroveň približne 248 000 hektárov odlesňovania ročne.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Pokiaľ ide o situáciu lesov v EÚ, v správe o stave európskych lesov 2020 (21) sa uvádza, že v rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov v Európe rozrástla o 9 %, množstvo oxidu uhličitého uloženého v biomase sa zvýšilo o 50 % a dodávky dreva vzrástli o 40 %.
  Podľa správy Európskej environmentálnej agentúry o stave životného prostredia 2020

   (22)

  sa však
  menej ako 5 % európskych lesnatých plôch považuje za nenarušené alebo prírodné. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Pokiaľ ide o situáciu lesov v EÚ, v správe o stave európskych lesov 2020 (21) sa uvádza, že v rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov v Európe rozrástla o 9 %, množstvo oxidu uhličitého uloženého v biomase sa zvýšilo o 50 % a dodávky dreva vzrástli o 40 %.
  Podľa správy Európskej environmentálnej agentúry o stave životného prostredia 2020

   (22)

  sa však
  menej ako 5 % európskych lesnatých plôch považuje za nenarušené alebo prírodné.

| (8) | Pokiaľ ide o situáciu lesov v EÚ, v správe o stave európskych lesov 2020 (21) sa uvádza, že v rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov v Európe rozrástla o 9 %, množstvo oxidu uhličitého uloženého v biomase sa zvýšilo o 50 % a dodávky dreva vzrástli o 40 %.
  Napriek tomu sú prírodné a pralesovité porasty takisto predmetom intenzifikácie obhospodarovania a ich jedinečná biodiverzita a štrukturálne vlastnosti sú v ohrození. Navyše sa
  menej ako 5 % európskych lesnatých plôch
  v súčasnosti
  považuje za nenarušené alebo prírodné
  a zmena klímy prináša hrozby siahajúce od extrémnych poveternostných podmienok až po choroby škodcov
  .
  Lesné ekosystémy sa musia vyrovnať s mnohými tlakmi spôsobenými ľudskou činnosťou. Patria sem činnosti, ktoré priamo ovplyvňujú ekosystémy a biotopy, ako napríklad určité postupy obhospodarovania lesov. Najmä intenzívne obhospodarované rovnoveké lesy môžu mať v dôsledku holorubov a odstraňovania odumretého dreva vážny vplyv na celé biotopy

   (22). |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o situáciu lesov v EÚ, v správe o stave európskych lesov 2020 (21) sa uvádza, že v rokoch 1990 až 2020 sa plocha lesov v Európe rozrástla o 9 %, množstvo oxidu uhličitého uloženého v biomase sa zvýšilo o 50 % a dodávky dreva vzrástli o 40 %.
  Napriek tomu sú prírodné a pralesovité porasty takisto predmetom intenzifikácie obhospodarovania a ich jedinečná biodiverzita a štrukturálne vlastnosti sú v ohrození. Navyše sa
  menej ako 5 % európskych lesnatých plôch
  v súčasnosti
  považuje za nenarušené alebo prírodné
  a zmena klímy prináša hrozby siahajúce od extrémnych poveternostných podmienok až po choroby škodcov
  .
  Lesné ekosystémy sa musia vyrovnať s mnohými tlakmi spôsobenými ľudskou činnosťou. Patria sem činnosti, ktoré priamo ovplyvňujú ekosystémy a biotopy, ako napríklad určité postupy obhospodarovania lesov. Najmä intenzívne obhospodarované rovnoveké lesy môžu mať v dôsledku holorubov a odstraňovania odumretého dreva vážny vplyv na celé biotopy

   (22).

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | V roku 2019 Komisia prijala niekoľko iniciatív na riešenie globálnych environmentálnych kríz vrátane konkrétnych opatrení týkajúcich sa odlesňovania. Komisia vo svojom oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“ (23) označila za prioritu znížiť stopu spotreby Únie na pôdu a podporovať v Únii spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 pod názvom Európska zelená dohoda (24) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov a kde sa na žiadnu osobu ani žiadne miesto nezabudne. Jej cieľom je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov a budúcich generácií pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Ďalším cieľom Európskej zelenej dohody je poskytnúť občanom a budúcim generáciám okrem iného čerstvý vzduch, čistú vodu, zdravú pôdu a biodiverzitu. Na tento účel stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (25), stratégia Z farmy na stôl (26), stratégia lesného hospodárstva EÚ (27), akčný plán EÚ pre nulové znečistenie (28) a ďalšie relevantné stratégie (29) vypracované v rámci Európskej zelenej dohody ďalej zdôrazňujú význam opatrení v oblasti ochrany a odolnosti lesov. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity sa zameriava najmä na ochranu prírody a zvrátenie degradácie ekosystémov. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo (30) napokon posilňuje ochranu životného prostredia a ekosystémov a zároveň rieši rastúci dopyt po potravinách, krmivách, energii, materiáloch a výrobkoch hľadaním nových spôsobov výroby a spotreby. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

V roku 2019 Komisia prijala niekoľko iniciatív na riešenie globálnych environmentálnych kríz vrátane konkrétnych opatrení týkajúcich sa odlesňovania. Komisia vo svojom oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“ (23) označila za prioritu znížiť stopu spotreby Únie na pôdu a podporovať v Únii spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 pod názvom Európska zelená dohoda (24) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov a kde sa na žiadnu osobu ani žiadne miesto nezabudne. Jej cieľom je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov a budúcich generácií pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Ďalším cieľom Európskej zelenej dohody je poskytnúť občanom a budúcim generáciám okrem iného čerstvý vzduch, čistú vodu, zdravú pôdu a biodiverzitu. Na tento účel stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (25), stratégia Z farmy na stôl (26), stratégia lesného hospodárstva EÚ (27), akčný plán EÚ pre nulové znečistenie (28) a ďalšie relevantné stratégie (29) vypracované v rámci Európskej zelenej dohody ďalej zdôrazňujú význam opatrení v oblasti ochrany a odolnosti lesov. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity sa zameriava najmä na ochranu prírody a zvrátenie degradácie ekosystémov. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo (30) napokon posilňuje ochranu životného prostredia a ekosystémov a zároveň rieši rastúci dopyt po potravinách, krmivách, energii, materiáloch a výrobkoch hľadaním nových spôsobov výroby a spotreby.

| (9) | V roku 2019 Komisia prijala niekoľko iniciatív na riešenie globálnych environmentálnych kríz vrátane konkrétnych opatrení týkajúcich sa odlesňovania. Komisia vo svojom oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“ (23) označila za prioritu znížiť stopu spotreby Únie na pôdu a podporovať v Únii spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 pod názvom Európska zelená dohoda (24) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje
  a je postavené na udržateľnom voľnom obchode založenom na pravidlách
  , kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov a kde sa na žiadnu osobu ani žiadne miesto nezabudne. Jej cieľom je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov a budúcich generácií pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Ďalším cieľom Európskej zelenej dohody je poskytnúť občanom a budúcim generáciám okrem iného čerstvý vzduch, čistú vodu, zdravú pôdu a biodiverzitu. Na tento účel stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (25), stratégia Z farmy na stôl (26), stratégia lesného hospodárstva EÚ (27), akčný plán EÚ pre nulové znečistenie (28) a ďalšie relevantné stratégie (29) vypracované v rámci Európskej zelenej dohody ďalej zdôrazňujú význam opatrení v oblasti ochrany a odolnosti lesov. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity sa zameriava najmä na ochranu prírody a zvrátenie degradácie ekosystémov. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo (30) napokon posilňuje ochranu životného prostredia a ekosystémov a zároveň rieši rastúci dopyt po potravinách, krmivách, energii, materiáloch a výrobkoch hľadaním nových spôsobov výroby a spotreby. |
| --- | --- |

(9)

V roku 2019 Komisia prijala niekoľko iniciatív na riešenie globálnych environmentálnych kríz vrátane konkrétnych opatrení týkajúcich sa odlesňovania. Komisia vo svojom oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“ (23) označila za prioritu znížiť stopu spotreby Únie na pôdu a podporovať v Únii spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 pod názvom Európska zelená dohoda (24) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje
  a je postavené na udržateľnom voľnom obchode založenom na pravidlách
  , kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov a kde sa na žiadnu osobu ani žiadne miesto nezabudne. Jej cieľom je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov a budúcich generácií pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Ďalším cieľom Európskej zelenej dohody je poskytnúť občanom a budúcim generáciám okrem iného čerstvý vzduch, čistú vodu, zdravú pôdu a biodiverzitu. Na tento účel stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (25), stratégia Z farmy na stôl (26), stratégia lesného hospodárstva EÚ (27), akčný plán EÚ pre nulové znečistenie (28) a ďalšie relevantné stratégie (29) vypracované v rámci Európskej zelenej dohody ďalej zdôrazňujú význam opatrení v oblasti ochrany a odolnosti lesov. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity sa zameriava najmä na ochranu prírody a zvrátenie degradácie ekosystémov. Stratégia EÚ pre biohospodárstvo (30) napokon posilňuje ochranu životného prostredia a ekosystémov a zároveň rieši rastúci dopyt po potravinách, krmivách, energii, materiáloch a výrobkoch hľadaním nových spôsobov výroby a spotreby.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Členské štáty opakovane vyjadrili znepokojenie nad pretrvávajúcim odlesňovaním. Zdôraznili, že keďže súčasné politiky a opatrenia na svetovej úrovni týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného obhospodarovania lesov nepostačujú na zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, je potrebné posilniť opatrenia Únie s cieľom účinnejšie prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijali všetky členské štáty Organizácie Spojených národov v roku 2015. Rada osobitne podporila vyhlásenie Komisie v oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, že posúdi dodatočné regulačné a neregulačné opatrenia a predloží príslušné návrhy (31). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Členské štáty opakovane vyjadrili znepokojenie nad pretrvávajúcim odlesňovaním. Zdôraznili, že keďže súčasné politiky a opatrenia na svetovej úrovni týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného obhospodarovania lesov nepostačujú na zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, je potrebné posilniť opatrenia Únie s cieľom účinnejšie prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijali všetky členské štáty Organizácie Spojených národov v roku 2015. Rada osobitne podporila vyhlásenie Komisie v oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, že posúdi dodatočné regulačné a neregulačné opatrenia a predloží príslušné návrhy (31).

| (10) | Členské štáty opakovane vyjadrili znepokojenie nad pretrvávajúcim odlesňovaním. Zdôraznili, že keďže súčasné politiky a opatrenia na svetovej úrovni týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného obhospodarovania lesov nepostačujú na zastavenie odlesňovania, degradácie lesov
  , konverzie lesov a straty biodiverzity
  , je potrebné posilniť opatrenia Únie s cieľom účinnejšie prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijali všetky členské štáty Organizácie Spojených národov v roku 2015.
  Komisia a členské štáty sa takisto zaviazali dodržiavať Dekádu opatrení OSN v oblasti cieľov udržateľného rozvoja, Dekádu OSN pre obnovu ekosystému a Dekádu rodinného poľnohospodárstva OSN.
  Rada osobitne podporila vyhlásenie Komisie v oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, že posúdi dodatočné regulačné a neregulačné opatrenia a predloží príslušné návrhy (31). |
| --- | --- |

(10)

Členské štáty opakovane vyjadrili znepokojenie nad pretrvávajúcim odlesňovaním. Zdôraznili, že keďže súčasné politiky a opatrenia na svetovej úrovni týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného obhospodarovania lesov nepostačujú na zastavenie odlesňovania, degradácie lesov
  , konverzie lesov a straty biodiverzity
  , je potrebné posilniť opatrenia Únie s cieľom účinnejšie prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú prijali všetky členské štáty Organizácie Spojených národov v roku 2015.
  Komisia a členské štáty sa takisto zaviazali dodržiavať Dekádu opatrení OSN v oblasti cieľov udržateľného rozvoja, Dekádu OSN pre obnovu ekosystému a Dekádu rodinného poľnohospodárstva OSN.
  Rada osobitne podporila vyhlásenie Komisie v oznámení „Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, že posúdi dodatočné regulačné a neregulačné opatrenia a predloží príslušné návrhy (31).

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Európsky parlament zdôraznil, že pokračujúce ničenie svetových lesov
  je
  do veľkej miery spojené s rozširovaním poľnohospodárskej výroby, a to najmä prostredníctvom konverzie lesov na poľnohospodárske pozemky určené na výrobu viacerých výrobkov a komodít, po ktorých je vysoký dopyt. Parlament 22. októbra 2020 prijal uznesenie (32) v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom žiada Komisiu, aby na základe článku 192 ods. 1 ZFEÚ predložila návrh „právneho rámca EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ“. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Európsky parlament zdôraznil, že pokračujúce ničenie svetových lesov
  je
  do veľkej miery spojené s rozširovaním poľnohospodárskej výroby, a to najmä prostredníctvom konverzie lesov na poľnohospodárske pozemky určené na výrobu viacerých výrobkov a komodít, po ktorých je vysoký dopyt. Parlament 22. októbra 2020 prijal uznesenie (32) v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom žiada Komisiu, aby na základe článku 192 ods. 1 ZFEÚ predložila návrh „právneho rámca EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ“.

| (11) | Európsky parlament zdôraznil, že pokračujúce ničenie
  a degradácia a konverzia
  svetových lesov
  a prírodných ekosystémov, ako aj porušovanie ľudských práv sú
  do veľkej miery spojené s rozširovaním poľnohospodárskej výroby, a to najmä prostredníctvom konverzie lesov na poľnohospodárske pozemky určené na výrobu viacerých výrobkov a komodít, po ktorých je vysoký dopyt. Parlament 22. októbra 2020 prijal uznesenie (32) v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom žiada Komisiu, aby na základe článku 192 ods. 1 ZFEÚ predložila návrh „právneho rámca EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ“,
  a to na základe povinnej náležitej starostlivosti
  . |
| --- | --- |

(11)

Európsky parlament zdôraznil, že pokračujúce ničenie
  a degradácia a konverzia
  svetových lesov
  a prírodných ekosystémov, ako aj porušovanie ľudských práv sú
  do veľkej miery spojené s rozširovaním poľnohospodárskej výroby, a to najmä prostredníctvom konverzie lesov na poľnohospodárske pozemky určené na výrobu viacerých výrobkov a komodít, po ktorých je vysoký dopyt. Parlament 22. októbra 2020 prijal uznesenie (32) v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom žiada Komisiu, aby na základe článku 192 ods. 1 ZFEÚ predložila návrh „právneho rámca EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ“,
  a to na základe povinnej náležitej starostlivosti
  .

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Boj proti odlesňovaniu a degradácii lesov sú dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na splnenie záväzku Únie v rámci Európskej zelenej dohody a Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 (33), ako aj na splnenie právne záväzného záväzku podľa právnych predpisov EÚ v oblasti klímy, ktorým je dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu a znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Boj proti odlesňovaniu a degradácii lesov sú dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na splnenie záväzku Únie v rámci Európskej zelenej dohody a Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 (33), ako aj na splnenie právne záväzného záväzku podľa právnych predpisov EÚ v oblasti klímy, ktorým je dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu a znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (12) | Boj proti odlesňovaniu,
  konverzii prírodných ekosystémov, degradácii prírodných ekosystémov
  a lesov
  a konverzii lesov
  sú dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na splnenie záväzku Únie v rámci Európskej zelenej dohody a Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 (33)

  a ôsmeho environmentálneho akčného programu prijatého rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591

   (33a)

  ,
  ako aj na splnenie právne záväzného záväzku podľa právnych predpisov EÚ v oblasti klímy, ktorým je dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu a znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(12)

Boj proti odlesňovaniu,
  konverzii prírodných ekosystémov, degradácii prírodných ekosystémov
  a lesov
  a konverzii lesov
  sú dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na zníženie emisií skleníkových plynov a na splnenie záväzku Únie v rámci Európskej zelenej dohody a Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015 (33)

  a ôsmeho environmentálneho akčného programu prijatého rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591

   (33a)

  ,
  ako aj na splnenie právne záväzného záväzku podľa právnych predpisov EÚ v oblasti klímy, ktorým je dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu a znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzie lesov je takisto dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na boj proti strate biodiverzity a na splnenie záväzkov Únie v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite, Európskej zelenej dohody, stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a cieľov EÚ v oblasti obnovy prírody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzie lesov je takisto dôležitou súčasťou balíka opatrení potrebných na boj proti strate biodiverzity a na splnenie záväzkov Únie v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite, Európskej zelenej dohody, stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a cieľov EÚ v oblasti obnovy prírody.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Pralesy sú jedinečné a nenahraditeľné. Lesné plantáže a lesy z umelej obnovy sú menej biologicky rozmanité a chránia životné prostredie menej ako pralesy a prírodné lesy. Preto je v súvislosti s vykonávaním tohto nariadenia vhodné jasne rozlišovať medzi rôznymi druhmi lesov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12b)

Pralesy sú jedinečné a nenahraditeľné. Lesné plantáže a lesy z umelej obnovy sú menej biologicky rozmanité a chránia životné prostredie menej ako pralesy a prírodné lesy. Preto je v súvislosti s vykonávaním tohto nariadenia vhodné jasne rozlišovať medzi rôznymi druhmi lesov.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov, konverzii lesov a konverzii a degradácii iných ekosystémov si takisto vyžaduje informovanosť spotrebiteľov o zdravších modeloch spotreby, ktoré majú menšiu environmentálnu stopu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov, konverzii lesov a konverzii a degradácii iných ekosystémov si takisto vyžaduje informovanosť spotrebiteľov o zdravších modeloch spotreby, ktoré majú menšiu environmentálnu stopu.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Rastlinné bielkoviny na kŕmenie hospodárskych zvierat vo veľkej miere prispievajú k odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzii lesov a konverzii iných ekosystémov na celom svete. Proti odlesňovaniu a konverzii iných ekosystémov možno bojovať najmä znížením závislosti Únie od dovážaných rastlinných bielkovín a podporou miestnych a udržateľne získavaných rastlinných bielkovín. Dosiahnutie cieľov tohto nariadenia musí sprevádzať zvýšenie autonómnosti bielkovín a vykonávanie stratégie Únie v oblasti rastlinných bielkovín. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13b)

Rastlinné bielkoviny na kŕmenie hospodárskych zvierat vo veľkej miere prispievajú k odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzii lesov a konverzii iných ekosystémov na celom svete. Proti odlesňovaniu a konverzii iných ekosystémov možno bojovať najmä znížením závislosti Únie od dovážaných rastlinných bielkovín a podporou miestnych a udržateľne získavaných rastlinných bielkovín. Dosiahnutie cieľov tohto nariadenia musí sprevádzať zvýšenie autonómnosti bielkovín a vykonávanie stratégie Únie v oblasti rastlinných bielkovín.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | V rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla a spotrebovala jednu tretinu globálne obchodovaných poľnohospodárskych výrobkov spojených s odlesňovaním. Počas daného obdobia spotreba v Únii zapríčinila 10 % celosvetového odlesňovania spojeného s výrobou tovaru alebo služieb. Hoci relatívny podiel spotreby v EÚ klesá, spotreba v EÚ je neúmerne veľkou hnacou silou odlesňovania. Únia by preto mala prijať opatrenia na minimalizáciu globálneho odlesňovania
  a
  degradácie lesov, ktoré vyvoláva spotreba určitých komodít a výrobkov v Únii, a mala by sa usilovať o zníženie svojho podielu na emisiách skleníkových plynov a svojho príspevku k celosvetovej strate biodiverzity, a takisto by mala podporovať udržateľné modely výroby a spotreby v Únii a na celom svete. Aby mala politika Únie čo najväčší vplyv, mala by sa zamerať na ovplyvňovanie globálneho trhu, nielen dodávateľských reťazcov do Únie. V tejto súvislosti majú zásadný význam partnerstvá a účinná medzinárodná spolupráca s producentskými a spotrebiteľskými krajinami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

V rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla a spotrebovala jednu tretinu globálne obchodovaných poľnohospodárskych výrobkov spojených s odlesňovaním. Počas daného obdobia spotreba v Únii zapríčinila 10 % celosvetového odlesňovania spojeného s výrobou tovaru alebo služieb. Hoci relatívny podiel spotreby v EÚ klesá, spotreba v EÚ je neúmerne veľkou hnacou silou odlesňovania. Únia by preto mala prijať opatrenia na minimalizáciu globálneho odlesňovania
  a
  degradácie lesov, ktoré vyvoláva spotreba určitých komodít a výrobkov v Únii, a mala by sa usilovať o zníženie svojho podielu na emisiách skleníkových plynov a svojho príspevku k celosvetovej strate biodiverzity, a takisto by mala podporovať udržateľné modely výroby a spotreby v Únii a na celom svete. Aby mala politika Únie čo najväčší vplyv, mala by sa zamerať na ovplyvňovanie globálneho trhu, nielen dodávateľských reťazcov do Únie. V tejto súvislosti majú zásadný význam partnerstvá a účinná medzinárodná spolupráca s producentskými a spotrebiteľskými krajinami.

| (14) | V rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla a spotrebovala jednu tretinu globálne obchodovaných poľnohospodárskych výrobkov spojených s odlesňovaním. Počas daného obdobia spotreba v Únii zapríčinila 10 % celosvetového odlesňovania spojeného s výrobou tovaru alebo služieb. Hoci relatívny podiel spotreby v EÚ klesá, spotreba v EÚ je neúmerne veľkou hnacou silou odlesňovania. Únia by preto mala prijať opatrenia na minimalizáciu globálneho odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , ktoré vyvoláva spotreba určitých komodít a výrobkov v Únii, a mala by sa usilovať o zníženie svojho podielu na emisiách skleníkových plynov a svojho príspevku k celosvetovej strate biodiverzity, a takisto by mala podporovať udržateľné modely výroby a spotreby v Únii a na celom svete. Aby mala politika Únie čo najväčší vplyv, mala by sa zamerať na ovplyvňovanie globálneho trhu, nielen dodávateľských reťazcov do Únie. V tejto súvislosti majú zásadný význam partnerstvá a účinná medzinárodná spolupráca s producentskými a spotrebiteľskými krajinami
  vrátane dohôd o voľnom obchode
  . |
| --- | --- |

(14)

V rokoch 1990 až 2008 Únia doviezla a spotrebovala jednu tretinu globálne obchodovaných poľnohospodárskych výrobkov spojených s odlesňovaním. Počas daného obdobia spotreba v Únii zapríčinila 10 % celosvetového odlesňovania spojeného s výrobou tovaru alebo služieb. Hoci relatívny podiel spotreby v EÚ klesá, spotreba v EÚ je neúmerne veľkou hnacou silou odlesňovania. Únia by preto mala prijať opatrenia na minimalizáciu globálneho odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , ktoré vyvoláva spotreba určitých komodít a výrobkov v Únii, a mala by sa usilovať o zníženie svojho podielu na emisiách skleníkových plynov a svojho príspevku k celosvetovej strate biodiverzity, a takisto by mala podporovať udržateľné modely výroby a spotreby v Únii a na celom svete. Aby mala politika Únie čo najväčší vplyv, mala by sa zamerať na ovplyvňovanie globálneho trhu, nielen dodávateľských reťazcov do Únie. V tejto súvislosti majú zásadný význam partnerstvá a účinná medzinárodná spolupráca s producentskými a spotrebiteľskými krajinami
  vrátane dohôd o voľnom obchode
  .

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov je nevyhnutnou súčasťou cieľov udržateľného rozvoja. Toto nariadenie by malo prispieť najmä k plneniu cieľov týkajúcich sa života na pevnine (cieľ udržateľného rozvoja č. 15), ochrany klímy (cieľ udržateľného rozvoja č. 13), zodpovednej spotreby a výroby (cieľ udržateľného rozvoja č. 12), žiadneho hladu (cieľ udržateľného rozvoja č. 2) a kvality zdravia a života (cieľ udržateľného rozvoja č. 3). Príslušný cieľ č. 15.2, ktorým je zastavenie odlesňovania do roku 2020, nebol splnený, čo zdôrazňuje naliehavú potrebu ambicióznych a účinných opatrení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov je nevyhnutnou súčasťou cieľov udržateľného rozvoja. Toto nariadenie by malo prispieť najmä k plneniu cieľov týkajúcich sa života na pevnine (cieľ udržateľného rozvoja č. 15), ochrany klímy (cieľ udržateľného rozvoja č. 13), zodpovednej spotreby a výroby (cieľ udržateľného rozvoja č. 12), žiadneho hladu (cieľ udržateľného rozvoja č. 2) a kvality zdravia a života (cieľ udržateľného rozvoja č. 3). Príslušný cieľ č. 15.2, ktorým je zastavenie odlesňovania do roku 2020, nebol splnený, čo zdôrazňuje naliehavú potrebu ambicióznych a účinných opatrení.

| (15) | Zastavenie odlesňovania, degradácie lesov,
  konverzie lesov a konverzie a degradácie iných ekosystémov
  je nevyhnutnou súčasťou cieľov udržateľného rozvoja. Toto nariadenie by malo prispieť najmä k plneniu cieľov týkajúcich sa života na pevnine (cieľ udržateľného rozvoja č. 15), ochrany klímy (cieľ udržateľného rozvoja č. 13), zodpovednej spotreby a výroby (cieľ udržateľného rozvoja č. 12), žiadneho hladu (cieľ udržateľného rozvoja č. 2) a kvality zdravia a života (cieľ udržateľného rozvoja č. 3). Príslušný cieľ č. 15.2, ktorým je zastavenie odlesňovania do roku 2020, nebol splnený, čo zdôrazňuje naliehavú potrebu ambicióznych a účinných opatrení. |
| --- | --- |

(15)

Zastavenie odlesňovania, degradácie lesov,
  konverzie lesov a konverzie a degradácie iných ekosystémov
  je nevyhnutnou súčasťou cieľov udržateľného rozvoja. Toto nariadenie by malo prispieť najmä k plneniu cieľov týkajúcich sa života na pevnine (cieľ udržateľného rozvoja č. 15), ochrany klímy (cieľ udržateľného rozvoja č. 13), zodpovednej spotreby a výroby (cieľ udržateľného rozvoja č. 12), žiadneho hladu (cieľ udržateľného rozvoja č. 2) a kvality zdravia a života (cieľ udržateľného rozvoja č. 3). Príslušný cieľ č. 15.2, ktorým je zastavenie odlesňovania do roku 2020, nebol splnený, čo zdôrazňuje naliehavú potrebu ambicióznych a účinných opatrení.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Toto nariadenie by malo reagovať aj na Glasgowskú deklaráciu svetových lídrov z roku 2021 o lesoch a využívaní pôdy (37), v ktorom sa uznáva, že „na splnenie našich cieľov v oblasti využívania pôdy, klímy, biodiverzity a udržateľného rozvoja na celosvetovej aj vnútroštátnej úrovni budú potrebné ďalšie transformačné opatrenia v prepojených oblastiach udržateľnej výroby a spotreby, rozvoja infraštruktúry, obchodu, financií a investícií a podpory drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít“. Signatári
  v tejto deklarácii tiež
  zdôraznili, že posilnia spoločné úsilie o uľahčenie obchodných a rozvojových politík na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni, ktoré podporujú udržateľný rozvoj a udržateľnú výrobu a spotrebu komodít, prispievajú k vzájomnému prospechu krajín
  a nespôsobujú odlesňovanie a degradáciu pôdy
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

Toto nariadenie by malo reagovať aj na Glasgowskú deklaráciu svetových lídrov z roku 2021 o lesoch a využívaní pôdy (37), v ktorom sa uznáva, že „na splnenie našich cieľov v oblasti využívania pôdy, klímy, biodiverzity a udržateľného rozvoja na celosvetovej aj vnútroštátnej úrovni budú potrebné ďalšie transformačné opatrenia v prepojených oblastiach udržateľnej výroby a spotreby, rozvoja infraštruktúry, obchodu, financií a investícií a podpory drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít“. Signatári
  v tejto deklarácii tiež
  zdôraznili, že posilnia spoločné úsilie o uľahčenie obchodných a rozvojových politík na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni, ktoré podporujú udržateľný rozvoj a udržateľnú výrobu a spotrebu komodít, prispievajú k vzájomnému prospechu krajín
  a nespôsobujú odlesňovanie a degradáciu pôdy
  .

| (17) | Toto nariadenie by malo reagovať aj na Glasgowskú deklaráciu svetových lídrov z roku 2021 o lesoch a využívaní pôdy (37), v ktorom sa uznáva, že „na splnenie našich cieľov v oblasti využívania pôdy, klímy, biodiverzity a udržateľného rozvoja na celosvetovej aj vnútroštátnej úrovni budú potrebné ďalšie transformačné opatrenia v prepojených oblastiach udržateľnej výroby a spotreby, rozvoja infraštruktúry, obchodu, financií a investícií a podpory drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít“. Signatári
  sa zaviazali zastaviť a zvrátiť stratu lesov a degradáciu pôdy do roku 2030 a
   zdôraznili, že posilnia spoločné úsilie o uľahčenie obchodných a rozvojových politík na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni, ktoré podporujú udržateľný rozvoj a udržateľnú výrobu a spotrebu komodít, prispievajú k vzájomnému prospechu krajín. |
| --- | --- |

(17)

Toto nariadenie by malo reagovať aj na Glasgowskú deklaráciu svetových lídrov z roku 2021 o lesoch a využívaní pôdy (37), v ktorom sa uznáva, že „na splnenie našich cieľov v oblasti využívania pôdy, klímy, biodiverzity a udržateľného rozvoja na celosvetovej aj vnútroštátnej úrovni budú potrebné ďalšie transformačné opatrenia v prepojených oblastiach udržateľnej výroby a spotreby, rozvoja infraštruktúry, obchodu, financií a investícií a podpory drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít“. Signatári
  sa zaviazali zastaviť a zvrátiť stratu lesov a degradáciu pôdy do roku 2030 a
   zdôraznili, že posilnia spoločné úsilie o uľahčenie obchodných a rozvojových politík na medzinárodnej aj vnútroštátnej úrovni, ktoré podporujú udržateľný rozvoj a udržateľnú výrobu a spotrebu komodít, prispievajú k vzájomnému prospechu krajín.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | Únia je ako člen Svetovej obchodnej organizácie (WTO) odhodlaná podporovať univerzálny, otvorený, transparentný, predvídateľný, inkluzívny, nediskriminačný a spravodlivý multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách v rámci WTO, ako aj otvorenú, udržateľnú a asertívnu obchodnú politiku. Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia bude preto zahŕňať komodity aj výrobky vyrobené v Únii, ako aj komodity a výrobky dovážané do Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

Únia je ako člen Svetovej obchodnej organizácie (WTO) odhodlaná podporovať univerzálny, otvorený, transparentný, predvídateľný, inkluzívny, nediskriminačný a spravodlivý multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách v rámci WTO, ako aj otvorenú, udržateľnú a asertívnu obchodnú politiku. Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia bude preto zahŕňať komodity aj výrobky vyrobené v Únii, ako aj komodity a výrobky dovážané do Únie.

| (18) | Únia je ako člen Svetovej obchodnej organizácie (WTO) odhodlaná podporovať univerzálny, otvorený, transparentný, predvídateľný, inkluzívny, nediskriminačný a spravodlivý multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách v rámci WTO, ako aj otvorenú, udržateľnú a asertívnu obchodnú politiku.
  Všetky opatrenia zavedené Úniou, ktoré majú vplyv na obchod, musia byť v súlade s pravidlami WTO. Okrem toho všetky opatrenia zavedené Úniou, ktoré majú vplyv na obchod, musia zohľadňovať možnú reakciu obchodných partnerov Únie a zabezpečiť, aby presadzovanie opatrenia nebolo neprimerane obmedzujúce ani nenarúšalo obchod, pričom sa musí zohľadniť, že prevažujúcim záujmom je ochrana vyčerpateľných prírodných zdrojov.
  Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia bude preto zahŕňať komodity aj výrobky vyrobené v Únii, ako aj komodity a výrobky dovážané do Únie,
  a tiež sa zameria na komodity a výrobky, ktoré predstavujú najväčšie riziko následného odlesňovania, degradácie lesov a konverzie lesov
  . |
| --- | --- |

(18)

Únia je ako člen Svetovej obchodnej organizácie (WTO) odhodlaná podporovať univerzálny, otvorený, transparentný, predvídateľný, inkluzívny, nediskriminačný a spravodlivý multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách v rámci WTO, ako aj otvorenú, udržateľnú a asertívnu obchodnú politiku.
  Všetky opatrenia zavedené Úniou, ktoré majú vplyv na obchod, musia byť v súlade s pravidlami WTO. Okrem toho všetky opatrenia zavedené Úniou, ktoré majú vplyv na obchod, musia zohľadňovať možnú reakciu obchodných partnerov Únie a zabezpečiť, aby presadzovanie opatrenia nebolo neprimerane obmedzujúce ani nenarúšalo obchod, pričom sa musí zohľadniť, že prevažujúcim záujmom je ochrana vyčerpateľných prírodných zdrojov.
  Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia bude preto zahŕňať komodity aj výrobky vyrobené v Únii, ako aj komodity a výrobky dovážané do Únie,
  a tiež sa zameria na komodity a výrobky, ktoré predstavujú najväčšie riziko následného odlesňovania, degradácie lesov a konverzie lesov
  .

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18a) | Výzvy, ktorým svet čelí v súvislosti so zmenou klímy a stratou biodiverzity, možno riešiť len globálnymi opatreniami. Únia by mala byť silným globálnym aktérom, ktorý by šiel príkladom a prevzal vedúcu úlohu v medzinárodnej spolupráci s cieľom vytvoriť otvorený a spravodlivý multilaterálny systém, v ktorom bude udržateľný obchod pôsobiť ako kľúčový faktor zelenej transformácie tak v boji proti zmene klímy, ako aj na zvrátenie straty biodiverzity. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18a)

Výzvy, ktorým svet čelí v súvislosti so zmenou klímy a stratou biodiverzity, možno riešiť len globálnymi opatreniami. Únia by mala byť silným globálnym aktérom, ktorý by šiel príkladom a prevzal vedúcu úlohu v medzinárodnej spolupráci s cieľom vytvoriť otvorený a spravodlivý multilaterálny systém, v ktorom bude udržateľný obchod pôsobiť ako kľúčový faktor zelenej transformácie tak v boji proti zmene klímy, ako aj na zvrátenie straty biodiverzity.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Toto nariadenie nadväzuje aj na oznámenie Komisie s názvom Otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (38), v ktorom sa uvádza, že popri nových vnútorných a vonkajších výzvach a konkrétnejšie popri novom, udržateľnejšom modeli rastu, ako je vymedzený v Európskej zelenej dohode a Európskej digitálnej stratégii, potrebuje EÚ novú stratégiu obchodnej politiky – takú, ktorá bude podporovať dosahovanie jej vnútorných a vonkajších politických cieľov a bude podporovať väčšiu udržateľnosť v súlade so záväzkom plne vykonávať ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.
  Obchodná politika musí plnohodnotne prispieť k obnove po pandémii ochorenia COVID-19, k zelenej a digitálnej transformácií hospodárstva a k vybudovaniu odolnejšej Únie vo svete. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Toto nariadenie nadväzuje aj na oznámenie Komisie s názvom Otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (38), v ktorom sa uvádza, že popri nových vnútorných a vonkajších výzvach a konkrétnejšie popri novom, udržateľnejšom modeli rastu, ako je vymedzený v Európskej zelenej dohode a Európskej digitálnej stratégii, potrebuje EÚ novú stratégiu obchodnej politiky – takú, ktorá bude podporovať dosahovanie jej vnútorných a vonkajších politických cieľov a bude podporovať väčšiu udržateľnosť v súlade so záväzkom plne vykonávať ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.
  Obchodná politika musí plnohodnotne prispieť k obnove po pandémii ochorenia COVID-19, k zelenej a digitálnej transformácií hospodárstva a k vybudovaniu odolnejšej Únie vo svete.

| (19) | Toto nariadenie nadväzuje aj na oznámenie Komisie s názvom Otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (38), v ktorom sa uvádza, že popri nových vnútorných a vonkajších výzvach a konkrétnejšie popri novom, udržateľnejšom modeli rastu, ako je vymedzený v Európskej zelenej dohode a Európskej digitálnej stratégii, potrebuje EÚ novú stratégiu obchodnej politiky – takú, ktorá bude podporovať dosahovanie jej vnútorných a vonkajších politických cieľov a bude podporovať väčšiu udržateľnosť v súlade so záväzkom plne vykonávať ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.
  Obchod a medzinárodná spolupráca môžu byť dôležitými nástrojmi na konsolidáciu vyšších noriem udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o odvetvia spojené s lesmi a z nich odvodené hodnotové reťazce. Z hodnotenia existujúcich dohôd o voľnom obchode však vyplynulo, že v niektorých prípadoch existujú nedostatky vo vykonávaní a presadzovaní existujúcich obchodných dohôd a že je potrebné zefektívniť obchodné a investičné politiky Únie s cieľom účinnejšie riešiť problém globálneho odlesňovania. |
| --- | --- |

(19)

Toto nariadenie nadväzuje aj na oznámenie Komisie s názvom Otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (38), v ktorom sa uvádza, že popri nových vnútorných a vonkajších výzvach a konkrétnejšie popri novom, udržateľnejšom modeli rastu, ako je vymedzený v Európskej zelenej dohode a Európskej digitálnej stratégii, potrebuje EÚ novú stratégiu obchodnej politiky – takú, ktorá bude podporovať dosahovanie jej vnútorných a vonkajších politických cieľov a bude podporovať väčšiu udržateľnosť v súlade so záväzkom plne vykonávať ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.
  Obchod a medzinárodná spolupráca môžu byť dôležitými nástrojmi na konsolidáciu vyšších noriem udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o odvetvia spojené s lesmi a z nich odvodené hodnotové reťazce. Z hodnotenia existujúcich dohôd o voľnom obchode však vyplynulo, že v niektorých prípadoch existujú nedostatky vo vykonávaní a presadzovaní existujúcich obchodných dohôd a že je potrebné zefektívniť obchodné a investičné politiky Únie s cieľom účinnejšie riešiť problém globálneho odlesňovania.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | S cieľom oživiť prácu Únie na dohodách o voľnom obchode, zabezpečiť rovnaké podmienky pre podniky Únie a splniť záväzky Únie vyplývajúce z Parížskej dohody a Dohovoru o biologickej diverzite, v ktorých sa vyzýva na ochranu lesov, by sa obchodná politika Únie mala zamerať na vykonávanie a presadzovanie súčasných obchodných dohôd, ako aj na vedenie rokovaní a uzatváranie nových obchodných dohôd, ktoré obsahujú dôrazné, záväzné a vynútiteľné ustanovenia o udržateľnom rozvoji. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19a)

S cieľom oživiť prácu Únie na dohodách o voľnom obchode, zabezpečiť rovnaké podmienky pre podniky Únie a splniť záväzky Únie vyplývajúce z Parížskej dohody a Dohovoru o biologickej diverzite, v ktorých sa vyzýva na ochranu lesov, by sa obchodná politika Únie mala zamerať na vykonávanie a presadzovanie súčasných obchodných dohôd, ako aj na vedenie rokovaní a uzatváranie nových obchodných dohôd, ktoré obsahujú dôrazné, záväzné a vynútiteľné ustanovenia o udržateľnom rozvoji.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19b) | Do mandátov na rokovania by sa mali zahrnúť spoľahlivé doložky o odlesňovaní, degradácii lesov a konverzii lesov a konverzii a degradácii iných ekosystémov a súčasťou udelenia nových obchodných preferencií by mali byť udržateľné referenčné hodnoty pre príslušné suroviny. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19b)

Do mandátov na rokovania by sa mali zahrnúť spoľahlivé doložky o odlesňovaní, degradácii lesov a konverzii lesov a konverzii a degradácii iných ekosystémov a súčasťou udelenia nových obchodných preferencií by mali byť udržateľné referenčné hodnoty pre príslušné suroviny.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19c) | Všetky partnerstvá alebo spolupráca s obchodným partnerom by mali vždy umožňovať plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít, miestnych orgánov a súkromného sektora, ako aj MSP a drobných poľnohospodárov, zohľadňujúc autonómiu sociálnych partnerov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19c)

Všetky partnerstvá alebo spolupráca s obchodným partnerom by mali vždy umožňovať plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít, miestnych orgánov a súkromného sektora, ako aj MSP a drobných poľnohospodárov, zohľadňujúc autonómiu sociálnych partnerov.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19d) | Ustanovenia o verejnom obstarávaní v dohodách o voľnom obchode by mali zohľadňovať sociálne, environmentálne a zodpovedné obchodné správanie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19d)

Ustanovenia o verejnom obstarávaní v dohodách o voľnom obchode by mali zohľadňovať sociálne, environmentálne a zodpovedné obchodné správanie.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19e) | Toto nariadenie by mali sprevádzať pevné dohody o partnerstve založené na obchode a spolupráci s hlavnými producentskými krajinami príslušných komodít a výrobkov, pričom by sa mali zohľadniť osobitné záujmy drobných poľnohospodárov a miestnych komunít. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19e)

Toto nariadenie by mali sprevádzať pevné dohody o partnerstve založené na obchode a spolupráci s hlavnými producentskými krajinami príslušných komodít a výrobkov, pričom by sa mali zohľadniť osobitné záujmy drobných poľnohospodárov a miestnych komunít.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Toto nariadenie by malo dopĺňať ďalšie opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (39), najmä: 1) partnersky spolupracovať s producentskými krajinami s cieľom podporiť ich pri riešení základných príčin odlesňovania, ako je slabá správa vecí verejných, neúčinné presadzovanie práva a korupcia a 2) posilniť medzinárodnú spoluprácu s hlavnými spotrebiteľskými krajinami s cieľom
  podporiť
  prijatie podobných opatrení, ktorých účelom je zabrániť uvádzaniu výrobkov pochádzajúcich z dodávateľských reťazcov spojených s odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov na ich trhy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Toto nariadenie by malo dopĺňať ďalšie opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (39), najmä: 1) partnersky spolupracovať s producentskými krajinami s cieľom podporiť ich pri riešení základných príčin odlesňovania, ako je slabá správa vecí verejných, neúčinné presadzovanie práva a korupcia a 2) posilniť medzinárodnú spoluprácu s hlavnými spotrebiteľskými krajinami s cieľom
  podporiť
  prijatie podobných opatrení, ktorých účelom je zabrániť uvádzaniu výrobkov pochádzajúcich z dodávateľských reťazcov spojených s odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov na ich trhy.

| (20) | Toto nariadenie by malo dopĺňať ďalšie opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (39), najmä: 1) partnersky spolupracovať s producentskými krajinami s cieľom podporiť ich pri riešení základných príčin odlesňovania, ako je slabá správa vecí verejných, neúčinné presadzovanie práva a korupcia a 2) posilniť medzinárodnú spoluprácu s hlavnými spotrebiteľskými krajinami,
  a to okrem iných opatrení presadzovaním obchodných dohôd, ktoré zahŕňajú ustanovenia o ochrane lesov, a podporovať obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a výrobkami lesného hospodárstva, ktoré nespôsobili odlesňovanie, a
  prijatie podobných opatrení, ktorých účelom je zabrániť uvádzaniu výrobkov pochádzajúcich z dodávateľských reťazcov spojených s odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  na ich trhy. |
| --- | --- |

(20)

Toto nariadenie by malo dopĺňať ďalšie opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (39), najmä: 1) partnersky spolupracovať s producentskými krajinami s cieľom podporiť ich pri riešení základných príčin odlesňovania, ako je slabá správa vecí verejných, neúčinné presadzovanie práva a korupcia a 2) posilniť medzinárodnú spoluprácu s hlavnými spotrebiteľskými krajinami,
  a to okrem iných opatrení presadzovaním obchodných dohôd, ktoré zahŕňajú ustanovenia o ochrane lesov, a podporovať obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a výrobkami lesného hospodárstva, ktoré nespôsobili odlesňovanie, a
  prijatie podobných opatrení, ktorých účelom je zabrániť uvádzaniu výrobkov pochádzajúcich z dodávateľských reťazcov spojených s odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  na ich trhy.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | Toto nariadenie by malo byť v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja, a preto by malo slúžiť na podporu a uľahčenie spolupráce s rozvojovými krajinami, najmä s najmenej rozvinutými krajinami, a to poskytovaním technickej a finančnej pomoci, ako aj výmeny informácií a osvedčených postupov, pokiaľ ide o zachovanie, ochranu a udržateľné využívanie lesov, pričom by sa mali osobitne uznať iniciatívy v oblasti udržateľnosti, ktoré vykonáva súkromný sektor. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20a)

Toto nariadenie by malo byť v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja, a preto by malo slúžiť na podporu a uľahčenie spolupráce s rozvojovými krajinami, najmä s najmenej rozvinutými krajinami, a to poskytovaním technickej a finančnej pomoci, ako aj výmeny informácií a osvedčených postupov, pokiaľ ide o zachovanie, ochranu a udržateľné využívanie lesov, pričom by sa mali osobitne uznať iniciatívy v oblasti udržateľnosti, ktoré vykonáva súkromný sektor.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20b) | V závislosti od dotknutej rozvojovej krajiny a jej všeobecnej environmentálnej, sociálnej a hospodárskej situácie by sa mal zvážiť integrovaný prístup k udržateľnosti, pričom by sa mal zohľadniť environmentálny, ako aj sociálny a hospodársky rozmer, najmä pokiaľ ide o najmenej rozvinuté krajiny. Opatrenia Únie by nemali viesť k vyčerpávaniu príjmov zraniteľných skupín obyvateľstva, k strate pracovných miest alebo k zhoršeniu výsledkov rozvojových krajín a mali by zabrániť stimulovaniu nezákonných činností, z ktorých mnohé sú spojené s nadnárodnou organizovanou trestnou činnosťou, a ktorých účinky sú pre životné prostredie a spoločnosť ešte katastrofálnejšie. Primerane by sa mal zohľadniť aj negatívny vplyv pandémie COVID-19 na pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, najmä neúmerný vplyv pandémie na chudobných a zraniteľných ľudí, ako aj na zamestnanosť a nerovnosť. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20b)

V závislosti od dotknutej rozvojovej krajiny a jej všeobecnej environmentálnej, sociálnej a hospodárskej situácie by sa mal zvážiť integrovaný prístup k udržateľnosti, pričom by sa mal zohľadniť environmentálny, ako aj sociálny a hospodársky rozmer, najmä pokiaľ ide o najmenej rozvinuté krajiny. Opatrenia Únie by nemali viesť k vyčerpávaniu príjmov zraniteľných skupín obyvateľstva, k strate pracovných miest alebo k zhoršeniu výsledkov rozvojových krajín a mali by zabrániť stimulovaniu nezákonných činností, z ktorých mnohé sú spojené s nadnárodnou organizovanou trestnou činnosťou, a ktorých účinky sú pre životné prostredie a spoločnosť ešte katastrofálnejšie. Primerane by sa mal zohľadniť aj negatívny vplyv pandémie COVID-19 na pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, najmä neúmerný vplyv pandémie na chudobných a zraniteľných ľudí, ako aj na zamestnanosť a nerovnosť.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Komisia
  by
  mala pokračovať v partnerskej spolupráci s producentskými krajinami a vo všeobecnosti v spolupráci s medzinárodnými organizáciami a orgánmi a mala by posilňovať svoju podporu a stimuly, pokiaľ ide o ochranu lesov a prechod na výrobu, ktorá nespôsobuje odlesňovanie, a pritom uznávať úlohu pôvodného obyvateľstva, zlepšovať správu vecí verejných a držbu pôdy, posilňovať presadzovanie práva a podporovať udržateľné obhospodarovanie lesov, poľnohospodárstvo odolné voči zmene klímy,
  udržateľnú intenzifikáciu a
  diverzifikáciu, agroekológiu a agrolesníctvo. Pritom by mala uznať úlohu pôvodného obyvateľstva pri ochrane lesov. Na základe skúseností a poznatkov získaných v kontexte už existujúcich iniciatív by Únia a členské štáty mali partnersky spolupracovať s producentskými krajinami, a to na ich žiadosť,
  s cieľom využiť multifunkčnosť lesov, podporovať ich pri prechode na udržateľné obhospodarovanie lesov,
  riešiť globálne výzvy a zároveň venovať pozornosť výzvam, ktorým čelia drobní poľnohospodári v súlade s oznámením o posilnení opatrení na ochranu a obnovu svetových lesov. Partnerský prístup by mal pomôcť producentským krajinám pri ochrane, obnove a udržateľnom využívaní lesov, čím prispeje k cieľu tohto nariadenia, ktorým je znížiť odlesňovanie
  a
  degradáciu lesov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Komisia
  by
  mala pokračovať v partnerskej spolupráci s producentskými krajinami a vo všeobecnosti v spolupráci s medzinárodnými organizáciami a orgánmi a mala by posilňovať svoju podporu a stimuly, pokiaľ ide o ochranu lesov a prechod na výrobu, ktorá nespôsobuje odlesňovanie, a pritom uznávať úlohu pôvodného obyvateľstva, zlepšovať správu vecí verejných a držbu pôdy, posilňovať presadzovanie práva a podporovať udržateľné obhospodarovanie lesov, poľnohospodárstvo odolné voči zmene klímy,
  udržateľnú intenzifikáciu a
  diverzifikáciu, agroekológiu a agrolesníctvo. Pritom by mala uznať úlohu pôvodného obyvateľstva pri ochrane lesov. Na základe skúseností a poznatkov získaných v kontexte už existujúcich iniciatív by Únia a členské štáty mali partnersky spolupracovať s producentskými krajinami, a to na ich žiadosť,
  s cieľom využiť multifunkčnosť lesov, podporovať ich pri prechode na udržateľné obhospodarovanie lesov,
  riešiť globálne výzvy a zároveň venovať pozornosť výzvam, ktorým čelia drobní poľnohospodári v súlade s oznámením o posilnení opatrení na ochranu a obnovu svetových lesov. Partnerský prístup by mal pomôcť producentským krajinám pri ochrane, obnove a udržateľnom využívaní lesov, čím prispeje k cieľu tohto nariadenia, ktorým je znížiť odlesňovanie
  a
  degradáciu lesov.

| (21) | V spolupráci s členskými štátmi by
  Komisia mala pokračovať v partnerskej spolupráci s producentskými krajinami a vo všeobecnosti v spolupráci s medzinárodnými organizáciami a orgánmi,
  ako aj relevantnými zúčastnenými stranami, ktoré pôsobia v teréne,
  a mala by posilňovať svoju podporu a stimuly, pokiaľ ide o ochranu
  a obnovu
  lesov a prechod na výrobu, ktorá nespôsobuje odlesňovanie, a pritom uznávať
  a posilňovať
  úlohu
  a práva
  pôvodného obyvateľstva
  a miestnych komunít
  , zlepšovať správu vecí verejných a držbu pôdy,
  právo na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas
  , posilňovať presadzovanie práva a podporovať udržateľné obhospodarovanie lesov
  blízke prírode založené na ukazovateľoch a prahových hodnotách, ekoturizmus
  , poľnohospodárstvo odolné voči zmene klímy, diverzifikáciu, agroekológiu a agrolesníctvo. Pritom by mala
  plne
  uznať úlohu
  a práva
  pôvodného obyvateľstva
  a miestnych komunít
  pri ochrane lesov. Na základe skúseností a poznatkov získaných v kontexte už existujúcich iniciatív by Únia a členské štáty mali partnersky spolupracovať s producentskými krajinami, a to na ich žiadosť,
  a
  riešiť globálne výzvy a súčasne napĺňať miestne potreby a zároveň venovať pozornosť výzvam, ktorým čelia drobní poľnohospodári v súlade s oznámením o posilnení opatrení na ochranu a obnovu svetových lesov.
  Cieľom všetkých pravidiel a požiadaviek by mala byť minimalizácia zaťaženia drobných poľnohospodárov v tretích krajinách a zabránenie prekážkam v ich prístupe na trh Únie a k medzinárodnému obchodu.
  Partnerský prístup by mal pomôcť producentským krajinám pri ochrane, obnove a udržateľnom využívaní lesov, čím prispeje k cieľu tohto nariadenia, ktorým je znížiť odlesňovanie, degradáciu lesov
  a konverziu lesov, ako aj podporiť obnovu lesov, a to aj využívaním digitálnych technológií a geopriestorových informácií
  . |
| --- | --- |

(21)

V spolupráci s členskými štátmi by
  Komisia mala pokračovať v partnerskej spolupráci s producentskými krajinami a vo všeobecnosti v spolupráci s medzinárodnými organizáciami a orgánmi,
  ako aj relevantnými zúčastnenými stranami, ktoré pôsobia v teréne,
  a mala by posilňovať svoju podporu a stimuly, pokiaľ ide o ochranu
  a obnovu
  lesov a prechod na výrobu, ktorá nespôsobuje odlesňovanie, a pritom uznávať
  a posilňovať
  úlohu
  a práva
  pôvodného obyvateľstva
  a miestnych komunít
  , zlepšovať správu vecí verejných a držbu pôdy,
  právo na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas
  , posilňovať presadzovanie práva a podporovať udržateľné obhospodarovanie lesov
  blízke prírode založené na ukazovateľoch a prahových hodnotách, ekoturizmus
  , poľnohospodárstvo odolné voči zmene klímy, diverzifikáciu, agroekológiu a agrolesníctvo. Pritom by mala
  plne
  uznať úlohu
  a práva
  pôvodného obyvateľstva
  a miestnych komunít
  pri ochrane lesov. Na základe skúseností a poznatkov získaných v kontexte už existujúcich iniciatív by Únia a členské štáty mali partnersky spolupracovať s producentskými krajinami, a to na ich žiadosť,
  a
  riešiť globálne výzvy a súčasne napĺňať miestne potreby a zároveň venovať pozornosť výzvam, ktorým čelia drobní poľnohospodári v súlade s oznámením o posilnení opatrení na ochranu a obnovu svetových lesov.
  Cieľom všetkých pravidiel a požiadaviek by mala byť minimalizácia zaťaženia drobných poľnohospodárov v tretích krajinách a zabránenie prekážkam v ich prístupe na trh Únie a k medzinárodnému obchodu.
  Partnerský prístup by mal pomôcť producentským krajinám pri ochrane, obnove a udržateľnom využívaní lesov, čím prispeje k cieľu tohto nariadenia, ktorým je znížiť odlesňovanie, degradáciu lesov
  a konverziu lesov, ako aj podporiť obnovu lesov, a to aj využívaním digitálnych technológií a geopriestorových informácií
  .

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21a) | V tomto nariadení sa uznáva hospodársky význam vývozu komodít pre tretie krajiny, ako aj osobitné výzvy, ktorým môžu čeliť drobní poľnohospodári, najmä ženy. Vzhľadom na to, že podiel drobných poľnohospodárov na výrobe dotknutých komodít môže byť veľmi vysoký, je potrebné venovať osobitnú pozornosť výzvam, ktorým budú drobní poľnohospodári čeliť pri vykonávaní tohto nariadenia. Je veľmi dôležité, aby hospodárske subjekty nakupujúce od drobných poľnohospodárov poskytovali včasnú finančnú a technickú podporu s cieľom pomôcť drobným poľnohospodárom splniť nové požiadavky Únie na prístup na trh. V záujme podpory udržateľných postupov, ako sú agroekológia a komunitné obhospodarovanie lesov, by Únia mala bojovať proti priamym a nepriamym faktorom odlesňovania vrátane chudoby, a to podporovaním životného príjmu pre drobných poľnohospodárov vyrábajúcich tovar vyvážaný do Únie a zabezpečením dostatočných zdrojov na osobitnú podporu drobných poľnohospodárov v tretích krajinách pri plnení požiadaviek tohto nariadenia a uľahčovaní ich prístupu na trh Únie. Vytvorenie dôveryhodného systému vysledovateľnosti môže zároveň posilniť postavenie drobných poľnohospodárov, pretože môže zabrániť nezaplateniu prisľúbených prémií za udržateľnosť, umožniť elektronické platby výrobcom prostredníctvom vnútroštátneho systému vysledovateľnosti, a tak bojovať proti podvodom, a umožniť miestnym orgánom zhromažďovať poznatky o počte pestovateľských pozemkov a kontrolovať počet poľnohospodárov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21a)

V tomto nariadení sa uznáva hospodársky význam vývozu komodít pre tretie krajiny, ako aj osobitné výzvy, ktorým môžu čeliť drobní poľnohospodári, najmä ženy. Vzhľadom na to, že podiel drobných poľnohospodárov na výrobe dotknutých komodít môže byť veľmi vysoký, je potrebné venovať osobitnú pozornosť výzvam, ktorým budú drobní poľnohospodári čeliť pri vykonávaní tohto nariadenia. Je veľmi dôležité, aby hospodárske subjekty nakupujúce od drobných poľnohospodárov poskytovali včasnú finančnú a technickú podporu s cieľom pomôcť drobným poľnohospodárom splniť nové požiadavky Únie na prístup na trh. V záujme podpory udržateľných postupov, ako sú agroekológia a komunitné obhospodarovanie lesov, by Únia mala bojovať proti priamym a nepriamym faktorom odlesňovania vrátane chudoby, a to podporovaním životného príjmu pre drobných poľnohospodárov vyrábajúcich tovar vyvážaný do Únie a zabezpečením dostatočných zdrojov na osobitnú podporu drobných poľnohospodárov v tretích krajinách pri plnení požiadaviek tohto nariadenia a uľahčovaní ich prístupu na trh Únie. Vytvorenie dôveryhodného systému vysledovateľnosti môže zároveň posilniť postavenie drobných poľnohospodárov, pretože môže zabrániť nezaplateniu prisľúbených prémií za udržateľnosť, umožniť elektronické platby výrobcom prostredníctvom vnútroštátneho systému vysledovateľnosti, a tak bojovať proti podvodom, a umožniť miestnym orgánom zhromažďovať poznatky o počte pestovateľských pozemkov a kontrolovať počet poľnohospodárov.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (22) | Ďalším dôležitým opatrením ohláseným v oznámení je zriadenie strediska EÚ pre monitorovanie odlesňovania, degradácie lesov a zmien svetového lesného porastu a súvisiacich príčin (ďalej len „monitorovacie stredisko EÚ“), ktoré Komisia spustila s cieľom lepšie monitorovať zmeny v celosvetovom lesnom poraste a súvisiace príčiny. Na základe už existujúcich nástrojov monitorovania vrátane produktov programu Copernicus monitorovacie stredisko EÚ okrem toho uľahčí prístup verejných subjektov, spotrebiteľov a podnikov k informáciám o dodávateľských reťazcoch, pričom poskytne ľahko zrozumiteľné údaje a informácie spájajúce odlesňovanie, degradáciu lesov a zmeny vo svetovom lesnom poraste s dopytom/obchodom EÚ v prípade komodít a výrobkov. Monitorovacie stredisko EÚ preto priamo podporí vykonávanie tohto nariadenia tým, že poskytne vedecké dôkazy o globálnom odlesňovaní a degradácii lesov a o súvisiacom obchode. Monitorovacie stredisko EÚ bude úzko spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, výskumnými ústavmi a tretími krajinami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22)

Ďalším dôležitým opatrením ohláseným v oznámení je zriadenie strediska EÚ pre monitorovanie odlesňovania, degradácie lesov a zmien svetového lesného porastu a súvisiacich príčin (ďalej len „monitorovacie stredisko EÚ“), ktoré Komisia spustila s cieľom lepšie monitorovať zmeny v celosvetovom lesnom poraste a súvisiace príčiny. Na základe už existujúcich nástrojov monitorovania vrátane produktov programu Copernicus monitorovacie stredisko EÚ okrem toho uľahčí prístup verejných subjektov, spotrebiteľov a podnikov k informáciám o dodávateľských reťazcoch, pričom poskytne ľahko zrozumiteľné údaje a informácie spájajúce odlesňovanie, degradáciu lesov a zmeny vo svetovom lesnom poraste s dopytom/obchodom EÚ v prípade komodít a výrobkov. Monitorovacie stredisko EÚ preto priamo podporí vykonávanie tohto nariadenia tým, že poskytne vedecké dôkazy o globálnom odlesňovaní a degradácii lesov a o súvisiacom obchode. Monitorovacie stredisko EÚ bude úzko spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, výskumnými ústavmi a tretími krajinami.

| (22) | Ďalším dôležitým opatrením ohláseným v oznámení je zriadenie strediska EÚ pre monitorovanie odlesňovania, degradácie lesov a zmien svetového lesného porastu a súvisiacich príčin (ďalej len „monitorovacie stredisko EÚ“), ktoré Komisia spustila s cieľom lepšie monitorovať zmeny v celosvetovom lesnom poraste a súvisiace príčiny. Na základe už existujúcich nástrojov monitorovania vrátane produktov programu Copernicus
  a iných verejne alebo súkromne dostupných zdrojov
  monitorovacie stredisko EÚ okrem toho uľahčí prístup verejných subjektov, spotrebiteľov a podnikov k informáciám o dodávateľských reťazcoch, pričom poskytne ľahko zrozumiteľné údaje a informácie spájajúce odlesňovanie, degradáciu lesov a zmeny vo svetovom lesnom poraste s dopytom/obchodom EÚ v prípade komodít a výrobkov. Monitorovacie stredisko EÚ preto priamo podporí vykonávanie tohto nariadenia tým, že poskytne vedecké dôkazy o globálnom odlesňovaní a degradácii lesov a o súvisiacom obchode. Monitorovacie stredisko EÚ
  by malo mať stabilné a dostatočné zdroje a malo by sa zúčastňovať na zriadení systému rýchleho varovania pre hospodárske subjekty, obchodníkov, občiansku spoločnosť a príslušné orgány, ak analýza lesného porastu odhalí odlesňovanie alebo degradáciu lesov. S cieľom uľahčiť vykonávanie tohto nariadenia by Komisia mala preskúmať aj to, ako môže monitorovacie stredisko EÚ prispieť k analýze príslušných právnych predpisov v producentských krajinách vrátane vlastníckych práv a procesného práva na poskytnutie slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu. Monitorovacie stredisko EÚ
  bude úzko spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, výskumnými ústavmi,
  mimovládnymi organizáciami, hospodárskymi subjektmi
  a tretími krajinami.
  Bude tiež spolupracovať s príslušnými orgánmi členských štátov s cieľom centralizovať údaje a výsledky kontrol, ktoré vykonávajú na mieste. |
| --- | --- |

(22)

Ďalším dôležitým opatrením ohláseným v oznámení je zriadenie strediska EÚ pre monitorovanie odlesňovania, degradácie lesov a zmien svetového lesného porastu a súvisiacich príčin (ďalej len „monitorovacie stredisko EÚ“), ktoré Komisia spustila s cieľom lepšie monitorovať zmeny v celosvetovom lesnom poraste a súvisiace príčiny. Na základe už existujúcich nástrojov monitorovania vrátane produktov programu Copernicus
  a iných verejne alebo súkromne dostupných zdrojov
  monitorovacie stredisko EÚ okrem toho uľahčí prístup verejných subjektov, spotrebiteľov a podnikov k informáciám o dodávateľských reťazcoch, pričom poskytne ľahko zrozumiteľné údaje a informácie spájajúce odlesňovanie, degradáciu lesov a zmeny vo svetovom lesnom poraste s dopytom/obchodom EÚ v prípade komodít a výrobkov. Monitorovacie stredisko EÚ preto priamo podporí vykonávanie tohto nariadenia tým, že poskytne vedecké dôkazy o globálnom odlesňovaní a degradácii lesov a o súvisiacom obchode. Monitorovacie stredisko EÚ
  by malo mať stabilné a dostatočné zdroje a malo by sa zúčastňovať na zriadení systému rýchleho varovania pre hospodárske subjekty, obchodníkov, občiansku spoločnosť a príslušné orgány, ak analýza lesného porastu odhalí odlesňovanie alebo degradáciu lesov. S cieľom uľahčiť vykonávanie tohto nariadenia by Komisia mala preskúmať aj to, ako môže monitorovacie stredisko EÚ prispieť k analýze príslušných právnych predpisov v producentských krajinách vrátane vlastníckych práv a procesného práva na poskytnutie slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu. Monitorovacie stredisko EÚ
  bude úzko spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, výskumnými ústavmi,
  mimovládnymi organizáciami, hospodárskymi subjektmi
  a tretími krajinami.
  Bude tiež spolupracovať s príslušnými orgánmi členských štátov s cieľom centralizovať údaje a výsledky kontrol, ktoré vykonávajú na mieste.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Existujúci
  legislatívny
  rámec EÚ sa zameriava na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, nezaoberá sa však priamo odlesňovaním. Tvorí ho nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (40), a nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 o vytvorení licenčného systému pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (41)

  . Obe nariadenia boli hodnotené v rámci kontroly vhodnosti, v priebehu ktorej sa zistilo, že hoci právne predpisy majú pozitívny vplyv na správu lesov, ciele
  týchto dvoch nariadení
  – t. j. obmedzenie nezákonnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu a zníženie
  spotreby nezákonne vyťaženého dreva v EÚ
  – neboli splnené

   (42)

  , a dospelo sa k záveru, že zameranie výlučne na zákonnosť pôvodu dreva nepostačuje na splnenie stanovených cieľov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Existujúci
  legislatívny
  rámec EÚ sa zameriava na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, nezaoberá sa však priamo odlesňovaním. Tvorí ho nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (40), a nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 o vytvorení licenčného systému pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (41)

  . Obe nariadenia boli hodnotené v rámci kontroly vhodnosti, v priebehu ktorej sa zistilo, že hoci právne predpisy majú pozitívny vplyv na správu lesov, ciele
  týchto dvoch nariadení
  – t. j. obmedzenie nezákonnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu a zníženie
  spotreby nezákonne vyťaženého dreva v EÚ
  – neboli splnené

   (42)

  , a dospelo sa k záveru, že zameranie výlučne na zákonnosť pôvodu dreva nepostačuje na splnenie stanovených cieľov.

| (23) | Existujúci rámec
  lesného hospodárstva
  EÚ
  je akčný plán EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve, ktorý
  sa zameriava na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu a priamo nerieši odlesňovanie. Tvorí ho nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (40), a nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 o vytvorení licenčného systému pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (41),
  ktorým sa zavádzajú do praxe dohody o dobrovoľnom partnerstve. Výkonnosť a vykonávanie
  týchto dvoch nariadení
  sa podrobili kontrole vhodnosti, pri ktorej sa zistilo, že hoci sa oboma nariadeniami dosiahol určitý úspech, viaceré problémy s vykonávaním brzdia pokrok smerom k úplnému dosiahnutiu ich cieľov. Uplatňovanie a fungovanie schémy náležitej starostlivosti podľa nariadenia (EÚ) č. 995/2010 na jednej strane a obmedzený počet krajín zapojených do procesu dohôd o dobrovoľnom partnerstve, z ktorých len jedna má doteraz zavedený operačný licenčný systém (Indonézia) na strane druhej, znížili účinnosť pri plnení cieľa
  spotreby nezákonne vyťaženého dreva v EÚ. |
| --- | --- |

(23)

Existujúci rámec
  lesného hospodárstva
  EÚ
  je akčný plán EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve, ktorý
  sa zameriava na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu a priamo nerieši odlesňovanie. Tvorí ho nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (40), a nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 o vytvorení licenčného systému pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (41),
  ktorým sa zavádzajú do praxe dohody o dobrovoľnom partnerstve. Výkonnosť a vykonávanie
  týchto dvoch nariadení
  sa podrobili kontrole vhodnosti, pri ktorej sa zistilo, že hoci sa oboma nariadeniami dosiahol určitý úspech, viaceré problémy s vykonávaním brzdia pokrok smerom k úplnému dosiahnutiu ich cieľov. Uplatňovanie a fungovanie schémy náležitej starostlivosti podľa nariadenia (EÚ) č. 995/2010 na jednej strane a obmedzený počet krajín zapojených do procesu dohôd o dobrovoľnom partnerstve, z ktorých len jedna má doteraz zavedený operačný licenčný systém (Indonézia) na strane druhej, znížili účinnosť pri plnení cieľa
  spotreby nezákonne vyťaženého dreva v EÚ.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Dostupné správy potvrdzujú, že značná časť prebiehajúceho odlesňovania je podľa zákonov krajiny výroby zákonná. V jednej nedávnej správe (43) sa odhaduje, že v období 2013 až 2019 približne 30 % odlesňovania na účely komerčného poľnohospodárstva v tropických krajinách bolo legálnych. Dostupné údaje sa zvyčajne zameriavajú na krajiny so slabou správou vecí verejných – celosvetový podiel nezákonného odlesňovania môže byť nižší, ale správa už teraz poskytuje jasné údaje naznačujúce, že nezohľadnenie odlesňovania, ktoré je v krajine výroby legálne, oslabuje účinnosť
  politických
  opatrení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Dostupné správy potvrdzujú, že značná časť prebiehajúceho odlesňovania je podľa zákonov krajiny výroby zákonná. V jednej nedávnej správe (43) sa odhaduje, že v období 2013 až 2019 približne 30 % odlesňovania na účely komerčného poľnohospodárstva v tropických krajinách bolo legálnych. Dostupné údaje sa zvyčajne zameriavajú na krajiny so slabou správou vecí verejných – celosvetový podiel nezákonného odlesňovania môže byť nižší, ale správa už teraz poskytuje jasné údaje naznačujúce, že nezohľadnenie odlesňovania, ktoré je v krajine výroby legálne, oslabuje účinnosť
  politických
  opatrení.

| (24) | Dostupné správy potvrdzujú, že značná časť prebiehajúceho odlesňovania je podľa zákonov krajiny výroby zákonná. V jednej nedávnej správe (43) sa odhaduje, že v období 2013 až 2019 približne 30 % odlesňovania na účely komerčného poľnohospodárstva v tropických krajinách bolo legálnych. Dostupné údaje sa zvyčajne zameriavajú na krajiny so slabou správou vecí verejných – celosvetový podiel nezákonného odlesňovania môže byť nižší, ale správa už teraz poskytuje jasné údaje naznačujúce, že nezohľadnenie odlesňovania, ktoré je v krajine výroby legálne, oslabuje účinnosť opatrení
  v tejto oblasti
  . |
| --- | --- |

(24)

Dostupné správy potvrdzujú, že značná časť prebiehajúceho odlesňovania je podľa zákonov krajiny výroby zákonná. V jednej nedávnej správe (43) sa odhaduje, že v období 2013 až 2019 približne 30 % odlesňovania na účely komerčného poľnohospodárstva v tropických krajinách bolo legálnych. Dostupné údaje sa zvyčajne zameriavajú na krajiny so slabou správou vecí verejných – celosvetový podiel nezákonného odlesňovania môže byť nižší, ale správa už teraz poskytuje jasné údaje naznačujúce, že nezohľadnenie odlesňovania, ktoré je v krajine výroby legálne, oslabuje účinnosť opatrení
  v tejto oblasti
  .

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 25

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (25) | Posúdenie vplyvu možných politických opatrení na riešenie odlesňovania a degradácie lesov, za ktoré je zodpovedná Únia, závery Rady a uznesenie Európskeho parlamentu z roku 2020 jasne identifikujú potrebu, aby sa odlesňovanie a degradácia lesov stali hlavnými kritériami pre budúce opatrenia Únie. Nový právny rámec Únie by preto mal riešiť zákonnosť,
  ako aj
  otázku, či výroba príslušných komodít a výrobkov nespôsobuje odlesňovanie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(25)

Posúdenie vplyvu možných politických opatrení na riešenie odlesňovania a degradácie lesov, za ktoré je zodpovedná Únia, závery Rady a uznesenie Európskeho parlamentu z roku 2020 jasne identifikujú potrebu, aby sa odlesňovanie a degradácia lesov stali hlavnými kritériami pre budúce opatrenia Únie. Nový právny rámec Únie by preto mal riešiť zákonnosť,
  ako aj
  otázku, či výroba príslušných komodít a výrobkov nespôsobuje odlesňovanie.

| (25) | Posúdenie vplyvu možných politických opatrení na riešenie odlesňovania a degradácie lesov, za ktoré je zodpovedná Únia, závery Rady a uznesenie Európskeho parlamentu z roku 2020 jasne identifikujú potrebu, aby sa odlesňovanie a degradácia lesov stali hlavnými kritériami pre budúce opatrenia Únie.
  Zameranie sa len na zákonnosť by mohlo potenciálne podporiť preteky ku dnu v krajinách, ktoré sú vo veľkej miere závislé od poľnohospodárskeho vývozu. Tieto krajiny by mohli byť v pokušení znížiť svoju ochranu životného prostredia s cieľom uľahčiť prístup svojich výrobkov na trh Únie.
  Nový právny rámec Únie by preto mal riešiť zákonnosť, ako aj otázku, či výroba príslušných komodít a výrobkov nespôsobuje odlesňovanie
  a či je zachovaná ochrana vlastníckych práv pôvodného a miestneho obyvateľstva. |
| --- | --- |

(25)

Posúdenie vplyvu možných politických opatrení na riešenie odlesňovania a degradácie lesov, za ktoré je zodpovedná Únia, závery Rady a uznesenie Európskeho parlamentu z roku 2020 jasne identifikujú potrebu, aby sa odlesňovanie a degradácia lesov stali hlavnými kritériami pre budúce opatrenia Únie.
  Zameranie sa len na zákonnosť by mohlo potenciálne podporiť preteky ku dnu v krajinách, ktoré sú vo veľkej miere závislé od poľnohospodárskeho vývozu. Tieto krajiny by mohli byť v pokušení znížiť svoju ochranu životného prostredia s cieľom uľahčiť prístup svojich výrobkov na trh Únie.
  Nový právny rámec Únie by preto mal riešiť zákonnosť, ako aj otázku, či výroba príslušných komodít a výrobkov nespôsobuje odlesňovanie
  a či je zachovaná ochrana vlastníckych práv pôvodného a miestneho obyvateľstva.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 26

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (26) | Vymedzenie pojmu „nespôsobujúci odlesňovanie“ by malo byť dostatočne široké, aby zahŕňalo odlesňovanie
  aj
  degradáciu lesov, malo by poskytovať právnu zrozumiteľnosť a malo by byť merateľné na základe kvantitatívnych, objektívnych a medzinárodne uznávaných údajov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26)

Vymedzenie pojmu „nespôsobujúci odlesňovanie“ by malo byť dostatočne široké, aby zahŕňalo odlesňovanie
  aj
  degradáciu lesov, malo by poskytovať právnu zrozumiteľnosť a malo by byť merateľné na základe kvantitatívnych, objektívnych a medzinárodne uznávaných údajov.

| (26) | Vymedzenie pojmu „nespôsobujúci odlesňovanie“ by malo byť dostatočne široké, aby zahŕňalo odlesňovanie, degradáciu lesov
  a konverziu lesov
  , malo by poskytovať právnu zrozumiteľnosť a malo by byť merateľné na základe kvantitatívnych, objektívnych a medzinárodne uznávaných údajov. |
| --- | --- |

(26)

Vymedzenie pojmu „nespôsobujúci odlesňovanie“ by malo byť dostatočne široké, aby zahŕňalo odlesňovanie, degradáciu lesov
  a konverziu lesov
  , malo by poskytovať právnu zrozumiteľnosť a malo by byť merateľné na základe kvantitatívnych, objektívnych a medzinárodne uznávaných údajov.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 27

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (27) | Nariadenie by sa malo vzťahovať na tie komodity, ktorých spotreba v Únii je najrelevantnejšia z hľadiska spôsobovania globálneho odlesňovania
  a
  degradácie lesov, a v prípade ktorých by intervencia politiky Únie mohla mať najväčší prínos, pokiaľ ide o jednotkovú hodnotu obchodu. Rozsiahly prieskum vedeckej literatúry, konkrétne primárnych zdrojov, v ktorých sa odhaduje vplyv spotreby EÚ na globálne odlesňovanie a prepája táto stopa s konkrétnymi komoditami, bol vykonaný ako súčasť štúdie realizovanej na podporu posúdenia vplyvu a podliehal krížovej kontrole prostredníctvom rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. Výsledkom daného postupu je prvý zoznam
  ôsmich
  komodít. Drevo bolo priamo zahrnuté do rozsahu pôsobnosti, keďže sa naň už vzťahovalo nariadenie EÚ o dreve.
  V rámci posúdenia vplyvu sa vykonala analýza efektívnosti, na základe ktorej sa zoznam komodít ďalej zúžil. V tejto analýze efektívnosti sa hektáre, na ktorých došlo k odlesňovaniu spojenému so spotrebou EÚ (podľa odhadov uvedených v nedávnej výskumnej štúdii

   (44)

  ), v prípade každej z uvedených komodít porovnávali s ich priemernou hodnotou dovozu do EÚ.
  Výskumná štúdia, z ktorej analýza efektívnosti vychádzala, ukázala, že spomedzi celkovo
  ôsmich
  komodít analyzovaných v rámci výskumnej štúdie šesť komodít predstavuje najväčší podiel na odlesňovaní spôsobenom EÚ: palmový olej (33,95  %), sója (32,83  %), drevo (8,62  %), kakao (7,54  %), káva (7,01  %) a hovädzie mäso (5,01  %). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27)

Nariadenie by sa malo vzťahovať na tie komodity, ktorých spotreba v Únii je najrelevantnejšia z hľadiska spôsobovania globálneho odlesňovania
  a
  degradácie lesov, a v prípade ktorých by intervencia politiky Únie mohla mať najväčší prínos, pokiaľ ide o jednotkovú hodnotu obchodu. Rozsiahly prieskum vedeckej literatúry, konkrétne primárnych zdrojov, v ktorých sa odhaduje vplyv spotreby EÚ na globálne odlesňovanie a prepája táto stopa s konkrétnymi komoditami, bol vykonaný ako súčasť štúdie realizovanej na podporu posúdenia vplyvu a podliehal krížovej kontrole prostredníctvom rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. Výsledkom daného postupu je prvý zoznam
  ôsmich
  komodít. Drevo bolo priamo zahrnuté do rozsahu pôsobnosti, keďže sa naň už vzťahovalo nariadenie EÚ o dreve.
  V rámci posúdenia vplyvu sa vykonala analýza efektívnosti, na základe ktorej sa zoznam komodít ďalej zúžil. V tejto analýze efektívnosti sa hektáre, na ktorých došlo k odlesňovaniu spojenému so spotrebou EÚ (podľa odhadov uvedených v nedávnej výskumnej štúdii

   (44)

  ), v prípade každej z uvedených komodít porovnávali s ich priemernou hodnotou dovozu do EÚ.
  Výskumná štúdia, z ktorej analýza efektívnosti vychádzala, ukázala, že spomedzi celkovo
  ôsmich
  komodít analyzovaných v rámci výskumnej štúdie šesť komodít predstavuje najväčší podiel na odlesňovaní spôsobenom EÚ: palmový olej (33,95  %), sója (32,83  %), drevo (8,62  %), kakao (7,54  %), káva (7,01  %) a hovädzie mäso (5,01  %).

| (27) | Nariadenie by sa malo vzťahovať na tie komodity, ktorých spotreba v Únii je najrelevantnejšia z hľadiska spôsobovania globálneho odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , a v prípade ktorých by intervencia politiky Únie mohla mať najväčší prínos, pokiaľ ide o jednotkovú hodnotu obchodu. Rozsiahly prieskum vedeckej literatúry, konkrétne primárnych zdrojov, v ktorých sa odhaduje vplyv spotreby EÚ na globálne odlesňovanie a prepája táto
  environmentálna
  stopa s konkrétnymi komoditami, bol vykonaný ako súčasť štúdie realizovanej na podporu posúdenia vplyvu a podliehal krížovej kontrole prostredníctvom rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. Výsledkom daného postupu je prvý zoznam komodít. Drevo bolo priamo zahrnuté do rozsahu pôsobnosti, keďže sa naň už vzťahovalo nariadenie EÚ o dreve.
  Nedávna
  výskumná štúdia (44), z ktorej analýza efektívnosti vychádzala, ukázala, že spomedzi celku komodít analyzovaných v rámci výskumnej štúdie šesť komodít predstavuje najväčší podiel na odlesňovaní spôsobenom EÚ: palmový olej (33,95  %), sója (32,83  %), drevo (8,62  %), kakao (7,54  %), káva (7,01  %) a hovädzie mäso (5,01  %).
  Na mäso dovážané do Únie by sa mali vzťahovať rovnaké pravidlá ako na mäso vyrobené v Únii. Na mäso z ošípaných, hydiny, oviec a kôz by sa preto malo vzťahovať toto nariadenie, aby sa zabezpečilo, že zvieratá chované mimo Únie a potom dovezené boli kŕmené komoditami alebo výrobkami, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu. Toto nariadenie by sa malo vzťahovať aj na kaučuk a kukuricu vzhľadom na ich vplyv na globálne odlesňovanie. Komisia by mala byť oprávnená prijímať delegované akty s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti prílohy I. |
| --- | --- |

(27)

Nariadenie by sa malo vzťahovať na tie komodity, ktorých spotreba v Únii je najrelevantnejšia z hľadiska spôsobovania globálneho odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , a v prípade ktorých by intervencia politiky Únie mohla mať najväčší prínos, pokiaľ ide o jednotkovú hodnotu obchodu. Rozsiahly prieskum vedeckej literatúry, konkrétne primárnych zdrojov, v ktorých sa odhaduje vplyv spotreby EÚ na globálne odlesňovanie a prepája táto
  environmentálna
  stopa s konkrétnymi komoditami, bol vykonaný ako súčasť štúdie realizovanej na podporu posúdenia vplyvu a podliehal krížovej kontrole prostredníctvom rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami. Výsledkom daného postupu je prvý zoznam komodít. Drevo bolo priamo zahrnuté do rozsahu pôsobnosti, keďže sa naň už vzťahovalo nariadenie EÚ o dreve.
  Nedávna
  výskumná štúdia (44), z ktorej analýza efektívnosti vychádzala, ukázala, že spomedzi celku komodít analyzovaných v rámci výskumnej štúdie šesť komodít predstavuje najväčší podiel na odlesňovaní spôsobenom EÚ: palmový olej (33,95  %), sója (32,83  %), drevo (8,62  %), kakao (7,54  %), káva (7,01  %) a hovädzie mäso (5,01  %).
  Na mäso dovážané do Únie by sa mali vzťahovať rovnaké pravidlá ako na mäso vyrobené v Únii. Na mäso z ošípaných, hydiny, oviec a kôz by sa preto malo vzťahovať toto nariadenie, aby sa zabezpečilo, že zvieratá chované mimo Únie a potom dovezené boli kŕmené komoditami alebo výrobkami, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu. Toto nariadenie by sa malo vzťahovať aj na kaučuk a kukuricu vzhľadom na ich vplyv na globálne odlesňovanie. Komisia by mala byť oprávnená prijímať delegované akty s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti prílohy I.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 27 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (27a) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na finančné inštitúcie, keďže ich služby by mohli viesť k podpore činností priamo alebo nepriamo spojených s odlesňovaním, degradáciou lesov a konverziou lesov. Všetky bankové, investičné a poisťovacie činnosti finančných inštitúcií by sa preto mali zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, aby sa im zabránilo podporovať projekty priamo alebo nepriamo spojené s odlesňovaním, degradáciou lesov alebo konverziou lesov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27a)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na finančné inštitúcie, keďže ich služby by mohli viesť k podpore činností priamo alebo nepriamo spojených s odlesňovaním, degradáciou lesov a konverziou lesov. Všetky bankové, investičné a poisťovacie činnosti finančných inštitúcií by sa preto mali zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, aby sa im zabránilo podporovať projekty priamo alebo nepriamo spojené s odlesňovaním, degradáciou lesov alebo konverziou lesov.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (29) | V tomto nariadení by sa mali stanoviť povinnosti týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov s cieľom účinne bojovať proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov a podporovať dodávateľské reťazce, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29)

V tomto nariadení by sa mali stanoviť povinnosti týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov s cieľom účinne bojovať proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov a podporovať dodávateľské reťazce, ktoré nespôsobujú odlesňovanie.

| (29) | V tomto nariadení by sa mali stanoviť povinnosti týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov s cieľom účinne bojovať proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  a podporovať dodávateľské reťazce, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu,
  ako aj podporovať ochranu ľudských práv a práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, a to tak v Únii, ako aj v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(29)

V tomto nariadení by sa mali stanoviť povinnosti týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov s cieľom účinne bojovať proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  a podporovať dodávateľské reťazce, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu,
  ako aj podporovať ochranu ľudských práv a práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, a to tak v Únii, ako aj v tretích krajinách.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (29a) | Pri posudzovaní rizika nesúladu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sa majú uviesť na trh Únie alebo z neho vyvážať, s požiadavkami tohto nariadenia by sa malo zohľadniť porušovanie ľudských práv, ktoré súvisí s odlesňovaním, degradáciou lesov a konverziou lesov, vrátane práv pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a držiteľov obyčajového pozemkového práva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29a)

Pri posudzovaní rizika nesúladu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sa majú uviesť na trh Únie alebo z neho vyvážať, s požiadavkami tohto nariadenia by sa malo zohľadniť porušovanie ľudských práv, ktoré súvisí s odlesňovaním, degradáciou lesov a konverziou lesov, vrátane práv pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a držiteľov obyčajového pozemkového práva.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 30

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (30) | Mnohé medzinárodné organizácie a orgány (napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Medzivládny panel o zmene klímy, Program OSN pre životné prostredie, Parížska dohoda, Medzinárodná únia na ochranu prírody, Dohovor o biologickej diverzite) vyvíjali úsilie zamerané na oblasť odlesňovania a degradácie lesov a vymedzenie pojmov v tomto nariadení vychádza z tejto práce. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30)

Mnohé medzinárodné organizácie a orgány (napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Medzivládny panel o zmene klímy, Program OSN pre životné prostredie, Parížska dohoda, Medzinárodná únia na ochranu prírody, Dohovor o biologickej diverzite) vyvíjali úsilie zamerané na oblasť odlesňovania a degradácie lesov a vymedzenie pojmov v tomto nariadení vychádza z tejto práce.

| (30) | Mnohé medzinárodné organizácie a orgány (napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Medzivládny panel o zmene klímy, Program OSN pre životné prostredie, Parížska dohoda, Medzinárodná únia na ochranu prírody, Dohovor o biologickej diverzite) vyvíjali úsilie zamerané na oblasť odlesňovania a degradácie lesov,
  ako aj konverzie a degradácie iných ekosystémov
  a vymedzenie pojmov v tomto nariadení vychádza z tejto práce. |
| --- | --- |

(30)

Mnohé medzinárodné organizácie a orgány (napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Medzivládny panel o zmene klímy, Program OSN pre životné prostredie, Parížska dohoda, Medzinárodná únia na ochranu prírody, Dohovor o biologickej diverzite) vyvíjali úsilie zamerané na oblasť odlesňovania a degradácie lesov,
  ako aj konverzie a degradácie iných ekosystémov
  a vymedzenie pojmov v tomto nariadení vychádza z tejto práce.

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 31

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (31) | Mal by sa stanoviť konečný dátum, ktorý by bol základom hodnotenia toho, či dotknutý pozemok bol predmetom odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov – znamená to, že žiadne komodity a výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemohli vstúpiť na trh Únie ani by sa nemohli vyvážať, ak by boli vyrobené na pozemku, ktorý bol predmetom odlesňovania alebo degradácie lesov po uvedenom dátume. Malo by to umožňovať primerané overovanie a monitorovanie, ktoré by
  zodpovedalo existujúcim medzinárodným záväzkom
  , ako sú ciele udržateľného rozvoja a newyorské vyhlásenie o lesoch, čím by sa minimalizovalo náhle narušenie dodávateľských reťazcov a zároveň by sa odstránili všetky stimuly na urýchlenie činností vedúcich k odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov vzhľadom na nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31)

Mal by sa stanoviť konečný dátum, ktorý by bol základom hodnotenia toho, či dotknutý pozemok bol predmetom odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov – znamená to, že žiadne komodity a výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemohli vstúpiť na trh Únie ani by sa nemohli vyvážať, ak by boli vyrobené na pozemku, ktorý bol predmetom odlesňovania alebo degradácie lesov po uvedenom dátume. Malo by to umožňovať primerané overovanie a monitorovanie, ktoré by
  zodpovedalo existujúcim medzinárodným záväzkom
  , ako sú ciele udržateľného rozvoja a newyorské vyhlásenie o lesoch, čím by sa minimalizovalo náhle narušenie dodávateľských reťazcov a zároveň by sa odstránili všetky stimuly na urýchlenie činností vedúcich k odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov vzhľadom na nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia.

| (31) | Mal by sa stanoviť konečný dátum, ktorý by bol základom hodnotenia toho, či dotknutý pozemok bol predmetom odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
   – znamená to, že žiadne komodity a výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemohli vstúpiť na trh Únie ani by sa nemohli vyvážať, ak by boli vyrobené na pozemku, ktorý bol predmetom odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  po uvedenom dátume. Malo by to umožňovať primerané overovanie a monitorovanie, ktoré by
  zohľadňovalo existujúce medzinárodné záväzky
  , ako sú ciele udržateľného rozvoja a newyorské vyhlásenie o lesoch, čím by sa minimalizovalo náhle narušenie dodávateľských reťazcov a zároveň by sa odstránili všetky stimuly na urýchlenie činností vedúcich k odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  vzhľadom na nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(31)

Mal by sa stanoviť konečný dátum, ktorý by bol základom hodnotenia toho, či dotknutý pozemok bol predmetom odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
   – znamená to, že žiadne komodity a výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemohli vstúpiť na trh Únie ani by sa nemohli vyvážať, ak by boli vyrobené na pozemku, ktorý bol predmetom odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  po uvedenom dátume. Malo by to umožňovať primerané overovanie a monitorovanie, ktoré by
  zohľadňovalo existujúce medzinárodné záväzky
  , ako sú ciele udržateľného rozvoja a newyorské vyhlásenie o lesoch, čím by sa minimalizovalo náhle narušenie dodávateľských reťazcov a zároveň by sa odstránili všetky stimuly na urýchlenie činností vedúcich k odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  vzhľadom na nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 32

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (32) | S cieľom posilniť prínos Únie k zastaveniu odlesňovania
  a
   degradácie lesov a zabezpečiť, aby sa komodity a výrobky z dodávateľských reťazcov, ktoré sú spojené s odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov, neumiestňovali na trh Únie, by sa príslušné komodity a výrobky nemali umiestňovať na trh Únie ani sprístupňovať na trhu Únie, ani by sa nemali z trhu Únie vyvážať, pokiaľ nejde o komodity a výrobky, ktoré nespôsobujú odlesňovanie a ktoré boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právnymi predpismi krajiny výroby
  . Aby sa potvrdilo, že ide o daný prípad, malo by k nim byť vždy priložené vyhlásenie o náležitej starostlivosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(32)

S cieľom posilniť prínos Únie k zastaveniu odlesňovania
  a
   degradácie lesov a zabezpečiť, aby sa komodity a výrobky z dodávateľských reťazcov, ktoré sú spojené s odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov, neumiestňovali na trh Únie, by sa príslušné komodity a výrobky nemali umiestňovať na trh Únie ani sprístupňovať na trhu Únie, ani by sa nemali z trhu Únie vyvážať, pokiaľ nejde o komodity a výrobky, ktoré nespôsobujú odlesňovanie a ktoré boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právnymi predpismi krajiny výroby
  . Aby sa potvrdilo, že ide o daný prípad, malo by k nim byť vždy priložené vyhlásenie o náležitej starostlivosti.

| (32) | S cieľom posilniť prínos Únie k zastaveniu odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a zabezpečiť, aby sa komodity a výrobky z dodávateľských reťazcov, ktoré sú spojené s odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  neumiestňovali na trh Únie,
  ani z neho nevyvážali
  , by sa príslušné komodity a výrobky nemali umiestňovať na trh Únie ani sprístupňovať na trhu Únie, ani by sa nemali z trhu Únie vyvážať, pokiaľ nejde o komodity a výrobky, ktoré nespôsobujú odlesňovanie a ktoré boli vyrobené v súlade s príslušným
  domácim a medzinárodným právom a normami
  . Aby sa potvrdilo, že ide o daný prípad, malo by k nim byť vždy priložené vyhlásenie o náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

(32)

S cieľom posilniť prínos Únie k zastaveniu odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a zabezpečiť, aby sa komodity a výrobky z dodávateľských reťazcov, ktoré sú spojené s odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  neumiestňovali na trh Únie,
  ani z neho nevyvážali
  , by sa príslušné komodity a výrobky nemali umiestňovať na trh Únie ani sprístupňovať na trhu Únie, ani by sa nemali z trhu Únie vyvážať, pokiaľ nejde o komodity a výrobky, ktoré nespôsobujú odlesňovanie a ktoré boli vyrobené v súlade s príslušným
  domácim a medzinárodným právom a normami
  . Aby sa potvrdilo, že ide o daný prípad, malo by k nim byť vždy priložené vyhlásenie o náležitej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 33

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (33) | Na základe systémového prístupu by hospodárske subjekty mali prijať vhodné kroky s cieľom zistiť, či príslušné komodity a výrobky, ktoré zamýšľajú umiestniť na trh Únie, spĺňajú požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa nespôsobovania odlesňovania a zákonnosti. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť a vykonávať postupy náležitej starostlivosti. Postup náležitej starostlivosti, ktorý sa vyžaduje v tomto nariadení, by mal zahŕňať
  tri
  prvky: požiadavky na informácie, posúdenie rizika a opatrenia na zmiernenie rizika. Postupy náležitej starostlivosti by mali byť navrhnuté tak, aby poskytovali prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch komodít a výrobkov, ktoré sa umiestňujú na trh Únie, vrátane informácií preukazujúcich splnenie požiadaviek týkajúcich sa absencie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, ako aj požiadaviek zákonnosti, okrem iného identifikáciou krajiny
  a oblasti
  výroby vrátane geolokalizačných súradníc
  príslušných plôch pozemkov
  . Tieto geolokalizačné súradnice, ktoré závisia od určovania času, určovania polohy a/alebo pozorovania Zeme, by mohli využívať satelitné údaje a služby poskytované v rámci vesmírneho programu Únie (EGNOS/Galileo a Copernicus). Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať posúdenie rizika. Ak sa zistí riziko, hospodárske subjekty by mali takéto riziko zmierniť s cieľom eliminovať ho alebo znížiť ho na úroveň zanedbateľného rizika. Hospodárskemu subjektu by sa malo povoliť umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie alebo ich vyviezť z Únie až po dokončení krokov požadovaných v rámci postupu náležitej starostlivosti a po tom, ako dospeje k záveru, že neexistuje žiadne alebo existuje len zanedbateľné riziko, že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33)

Na základe systémového prístupu by hospodárske subjekty mali prijať vhodné kroky s cieľom zistiť, či príslušné komodity a výrobky, ktoré zamýšľajú umiestniť na trh Únie, spĺňajú požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa nespôsobovania odlesňovania a zákonnosti. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť a vykonávať postupy náležitej starostlivosti. Postup náležitej starostlivosti, ktorý sa vyžaduje v tomto nariadení, by mal zahŕňať
  tri
  prvky: požiadavky na informácie, posúdenie rizika a opatrenia na zmiernenie rizika. Postupy náležitej starostlivosti by mali byť navrhnuté tak, aby poskytovali prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch komodít a výrobkov, ktoré sa umiestňujú na trh Únie, vrátane informácií preukazujúcich splnenie požiadaviek týkajúcich sa absencie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, ako aj požiadaviek zákonnosti, okrem iného identifikáciou krajiny
  a oblasti
  výroby vrátane geolokalizačných súradníc
  príslušných plôch pozemkov
  . Tieto geolokalizačné súradnice, ktoré závisia od určovania času, určovania polohy a/alebo pozorovania Zeme, by mohli využívať satelitné údaje a služby poskytované v rámci vesmírneho programu Únie (EGNOS/Galileo a Copernicus). Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať posúdenie rizika. Ak sa zistí riziko, hospodárske subjekty by mali takéto riziko zmierniť s cieľom eliminovať ho alebo znížiť ho na úroveň zanedbateľného rizika. Hospodárskemu subjektu by sa malo povoliť umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie alebo ich vyviezť z Únie až po dokončení krokov požadovaných v rámci postupu náležitej starostlivosti a po tom, ako dospeje k záveru, že neexistuje žiadne alebo existuje len zanedbateľné riziko, že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením.

| (33) | Na základe systémového prístupu by hospodárske subjekty mali prijať vhodné kroky s cieľom zistiť, či príslušné komodity a výrobky, ktoré zamýšľajú umiestniť na trh Únie, spĺňajú požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa nespôsobovania odlesňovania a zákonnosti. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť a vykonávať postupy náležitej starostlivosti. Postup náležitej starostlivosti, ktorý sa vyžaduje v tomto nariadení, by mal zahŕňať
  štyri
  prvky: požiadavky na informácie, posúdenie rizika a opatrenia na zmiernenie rizika
  a povinnosti podávania správ
  . Postupy náležitej starostlivosti by mali byť navrhnuté tak, aby poskytovali prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch komodít a výrobkov, ktoré sa umiestňujú na trh Únie, vrátane informácií preukazujúcich absenciu odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , dodržiavanie požiadavky zákonnosti,
  ako aj dodržiavanie požiadavky zákonnosti a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv v krajine výroby, a to vrátane práva na predchádzajúci slobodný a informovaný súhlas,
  okrem iného identifikáciou krajiny výroby
  alebo jej častí
  vrátane geolokalizačných súradníc. Tieto geolokalizačné súradnice, ktoré závisia od určovania času, určovania polohy a/alebo pozorovania Zeme, by mohli využívať satelitné údaje a služby poskytované v rámci vesmírneho programu Únie (EGNOS/Galileo a Copernicus).
  Uplatňovanie požiadavky geolokalizácie v odvetviach, v ktorých drobní poľnohospodári predstavujú významný podiel výrobcov, by mohlo byť obzvlášť náročné a v prípade potreby by sa mali poskytnúť usmernenia, ako aj technická a finančná podpora.
  Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať posúdenie rizika. Ak sa zistí riziko, hospodárske subjekty by mali takéto riziko zmierniť s cieľom eliminovať ho alebo znížiť ho na úroveň zanedbateľného rizika. Hospodárskemu subjektu by sa malo povoliť umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie alebo ich vyviezť z Únie až po dokončení krokov požadovaných v rámci postupu náležitej starostlivosti a po tom, ako dospeje k záveru, že neexistuje žiadne alebo existuje len zanedbateľné riziko, že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením.
  S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností. |
| --- | --- |

(33)

Na základe systémového prístupu by hospodárske subjekty mali prijať vhodné kroky s cieľom zistiť, či príslušné komodity a výrobky, ktoré zamýšľajú umiestniť na trh Únie, spĺňajú požiadavky tohto nariadenia týkajúce sa nespôsobovania odlesňovania a zákonnosti. Na tento účel by hospodárske subjekty mali zaviesť a vykonávať postupy náležitej starostlivosti. Postup náležitej starostlivosti, ktorý sa vyžaduje v tomto nariadení, by mal zahŕňať
  štyri
  prvky: požiadavky na informácie, posúdenie rizika a opatrenia na zmiernenie rizika
  a povinnosti podávania správ
  . Postupy náležitej starostlivosti by mali byť navrhnuté tak, aby poskytovali prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch komodít a výrobkov, ktoré sa umiestňujú na trh Únie, vrátane informácií preukazujúcich absenciu odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , dodržiavanie požiadavky zákonnosti,
  ako aj dodržiavanie požiadavky zákonnosti a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv v krajine výroby, a to vrátane práva na predchádzajúci slobodný a informovaný súhlas,
  okrem iného identifikáciou krajiny výroby
  alebo jej častí
  vrátane geolokalizačných súradníc. Tieto geolokalizačné súradnice, ktoré závisia od určovania času, určovania polohy a/alebo pozorovania Zeme, by mohli využívať satelitné údaje a služby poskytované v rámci vesmírneho programu Únie (EGNOS/Galileo a Copernicus).
  Uplatňovanie požiadavky geolokalizácie v odvetviach, v ktorých drobní poľnohospodári predstavujú významný podiel výrobcov, by mohlo byť obzvlášť náročné a v prípade potreby by sa mali poskytnúť usmernenia, ako aj technická a finančná podpora.
  Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať posúdenie rizika. Ak sa zistí riziko, hospodárske subjekty by mali takéto riziko zmierniť s cieľom eliminovať ho alebo znížiť ho na úroveň zanedbateľného rizika. Hospodárskemu subjektu by sa malo povoliť umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie alebo ich vyviezť z Únie až po dokončení krokov požadovaných v rámci postupu náležitej starostlivosti a po tom, ako dospeje k záveru, že neexistuje žiadne alebo existuje len zanedbateľné riziko, že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením.
  S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností.

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 33 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (33a) | Hospodárske subjekty by mali vynaložiť primerané úsilie na zabezpečenie toho, aby sa ich zdrojovým výrobcom, najmä drobným poľnohospodárom, platila spravodlivá cena, a tak sa im umožnil životný príjem a účinné riešenie chudoby ako hlavnej príčiny odlesňovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33a)

Hospodárske subjekty by mali vynaložiť primerané úsilie na zabezpečenie toho, aby sa ich zdrojovým výrobcom, najmä drobným poľnohospodárom, platila spravodlivá cena, a tak sa im umožnil životný príjem a účinné riešenie chudoby ako hlavnej príčiny odlesňovania.

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 33 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (33b) | Pri zhromažďovaní a opakovanom vypĺňaní informácií požadovaných na účely postupu náležitej starostlivosti by hospodárske subjekty, obchodníci a príslušné orgány členských štátov mali mať možnosť využívať nástroje, ktoré sprístupnila Únia. Agentúry zodpovedné za EGNOS/Galileo a Copernicus by mali posilniť svoje synergie s cieľom umožniť celostný prístup. Hospodárske subjekty a obchodníci by mali v spolupráci s Komisiou podporovať poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, aby mohli obstarávať a primerane využívať potrebné nástroje na zber informácií vrátane geolokalizácie a prevziať za ne zodpovednosť udržateľným spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33b)

Pri zhromažďovaní a opakovanom vypĺňaní informácií požadovaných na účely postupu náležitej starostlivosti by hospodárske subjekty, obchodníci a príslušné orgány členských štátov mali mať možnosť využívať nástroje, ktoré sprístupnila Únia. Agentúry zodpovedné za EGNOS/Galileo a Copernicus by mali posilniť svoje synergie s cieľom umožniť celostný prístup. Hospodárske subjekty a obchodníci by mali v spolupráci s Komisiou podporovať poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, aby mohli obstarávať a primerane využívať potrebné nástroje na zber informácií vrátane geolokalizácie a prevziať za ne zodpovednosť udržateľným spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 34

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (34) | Hospodárske subjekty by mali formálne prevziať zodpovednosť za súlad príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré plánujú umiestniť na trh Únie alebo z neho vyvážať, a to sprístupnením vyhlásení o náležitej starostlivosti. Vzor takýchto vyhlásení by mal byť uvedený v tomto nariadení. Očakáva sa, že sa tým uľahčí presadzovanie tohto nariadenia prostredníctvom príslušných orgánov a súdov a zlepší dodržiavanie zo strany hospodárskych subjektov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(34)

Hospodárske subjekty by mali formálne prevziať zodpovednosť za súlad príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré plánujú umiestniť na trh Únie alebo z neho vyvážať, a to sprístupnením vyhlásení o náležitej starostlivosti. Vzor takýchto vyhlásení by mal byť uvedený v tomto nariadení. Očakáva sa, že sa tým uľahčí presadzovanie tohto nariadenia prostredníctvom príslušných orgánov a súdov a zlepší dodržiavanie zo strany hospodárskych subjektov.

| (34) | Hospodárske subjekty
  , ktoré umiestňujú na trh Únie dotknutú komoditu alebo výrobok alebo vyvážajú výrobok alebo komoditu do tretej krajiny
  , by mali formálne prevziať zodpovednosť za súlad príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré plánujú umiestniť na trh Únie alebo z neho vyvážať, a to sprístupnením vyhlásení o náležitej starostlivosti. Vzor takýchto vyhlásení by mal byť uvedený v tomto nariadení. Očakáva sa, že sa tým uľahčí presadzovanie tohto nariadenia prostredníctvom príslušných orgánov a súdov a zlepší dodržiavanie zo strany hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

(34)

Hospodárske subjekty
  , ktoré umiestňujú na trh Únie dotknutú komoditu alebo výrobok alebo vyvážajú výrobok alebo komoditu do tretej krajiny
  , by mali formálne prevziať zodpovednosť za súlad príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré plánujú umiestniť na trh Únie alebo z neho vyvážať, a to sprístupnením vyhlásení o náležitej starostlivosti. Vzor takýchto vyhlásení by mal byť uvedený v tomto nariadení. Očakáva sa, že sa tým uľahčí presadzovanie tohto nariadenia prostredníctvom príslušných orgánov a súdov a zlepší dodržiavanie zo strany hospodárskych subjektov.

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 36

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (36) | Obchodníci by mali byť zodpovední za zhromažďovanie a uchovávanie informácií zabezpečujúcich transparentnosť dodávateľského reťazca príslušných komodít a výrobkov, ktoré sprístupňujú na trhu. Veľkí obchodníci, ktorí nie sú malými a strednými podnikmi (MSP), majú významný vplyv na dodávateľské reťazce a zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby dané reťazce nespôsobovali odlesňovanie, a preto by mali mať rovnaké povinnosti ako hospodárske subjekty. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(36)

Obchodníci by mali byť zodpovední za zhromažďovanie a uchovávanie informácií zabezpečujúcich transparentnosť dodávateľského reťazca príslušných komodít a výrobkov, ktoré sprístupňujú na trhu. Veľkí obchodníci, ktorí nie sú malými a strednými podnikmi (MSP), majú významný vplyv na dodávateľské reťazce a zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby dané reťazce nespôsobovali odlesňovanie, a preto by mali mať rovnaké povinnosti ako hospodárske subjekty.

| (36) | Obchodníci by mali byť zodpovední za zhromažďovanie a uchovávanie informácií zabezpečujúcich transparentnosť dodávateľského reťazca príslušných komodít a výrobkov, ktoré sprístupňujú na trhu. Veľkí obchodníci, ktorí nie sú malými a strednými podnikmi (MSP), majú významný vplyv na dodávateľské reťazce a zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby dané
  dodávateľské
  reťazce nespôsobovali odlesňovanie, a preto by mali mať rovnaké povinnosti ako hospodárske subjekty. |
| --- | --- |

(36)

Obchodníci by mali byť zodpovední za zhromažďovanie a uchovávanie informácií zabezpečujúcich transparentnosť dodávateľského reťazca príslušných komodít a výrobkov, ktoré sprístupňujú na trhu. Veľkí obchodníci, ktorí nie sú malými a strednými podnikmi (MSP), majú významný vplyv na dodávateľské reťazce a zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby dané
  dodávateľské
  reťazce nespôsobovali odlesňovanie, a preto by mali mať rovnaké povinnosti ako hospodárske subjekty.

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 37

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (37) | S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty
  , ktoré nie sú MSP,
  mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(37)

S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty
  , ktoré nie sú MSP,
  mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností.

| (37) | S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností. |
| --- | --- |

(37)

S cieľom zvýšiť transparentnosť a uľahčiť presadzovanie by hospodárske subjekty mali každoročne zverejniť správu o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov prijatých na plnenie svojich povinností.

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 38

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (38) | Ostatné legislatívne nástroje EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie, by sa mali uplatňovať, pokiaľ v tomto nariadení neexistujú osobitné ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom, ktoré by sa mohli vzhľadom na budúce legislatívne zmeny upraviť. Existencia tohto nariadenia by nemala znamenať, že sa vylučuje uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci. Ak takéto iné legislatívne nástroje EÚ obsahujú špecifickejšie ustanovenia alebo dopĺňajú požiadavky k ustanoveniam stanoveným v tomto nariadení, takéto ustanovenia by sa mali uplatňovať v spojení s ustanoveniami tohto nariadenia. Navyše, ak toto nariadenie obsahuje konkrétnejšie ustanovenia, nemali by sa vykladať spôsobom, ktorý ohrozuje účinné uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ v oblasti náležitej starostlivosti alebo dosiahnutie ich všeobecného cieľa. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(38)

Ostatné legislatívne nástroje EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie, by sa mali uplatňovať, pokiaľ v tomto nariadení neexistujú osobitné ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom, ktoré by sa mohli vzhľadom na budúce legislatívne zmeny upraviť. Existencia tohto nariadenia by nemala znamenať, že sa vylučuje uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci. Ak takéto iné legislatívne nástroje EÚ obsahujú špecifickejšie ustanovenia alebo dopĺňajú požiadavky k ustanoveniam stanoveným v tomto nariadení, takéto ustanovenia by sa mali uplatňovať v spojení s ustanoveniami tohto nariadenia. Navyše, ak toto nariadenie obsahuje konkrétnejšie ustanovenia, nemali by sa vykladať spôsobom, ktorý ohrozuje účinné uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ v oblasti náležitej starostlivosti alebo dosiahnutie ich všeobecného cieľa.

| (38) | Ostatné legislatívne nástroje EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie,
  napríklad nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (1a)

  a [nadchádzajúca smernica o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti]

   (1b) by sa mali uplatňovať, pokiaľ v tomto nariadení neexistujú osobitné ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom, ktoré by sa mohli vzhľadom na budúce legislatívne zmeny upraviť.
  Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť súlad komodít a výrobkov s požiadavkami udržateľnosti a zákonnosti. Uplatňuje sa ex ante pred uvedením komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie.
  Existencia tohto nariadenia
  zameraného na komodity
  by nemala znamenať, že sa vylučuje uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci. Ak takéto iné legislatívne nástroje EÚ obsahujú špecifickejšie ustanovenia alebo dopĺňajú požiadavky k ustanoveniam stanoveným v tomto nariadení, takéto ustanovenia by sa mali uplatňovať v spojení s ustanoveniami tohto nariadenia. Navyše, ak toto nariadenie obsahuje konkrétnejšie ustanovenia, nemali by sa vykladať spôsobom, ktorý ohrozuje účinné uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ v oblasti náležitej starostlivosti alebo dosiahnutie ich všeobecného cieľa.
  Komisia by mala vydať jasné a ľahko zrozumiteľné usmernenia, ktoré hospodárskym subjektom a obchodníkom, najmä MSP, pomôžu splniť požiadavky tohto nariadenia s cieľom minimalizovať administratívnu a finančnú záťaž. Tieto usmernenia by mali podporiť hospodárske subjekty aj v tom, aby účinne plnili svoje povinnosti náležitej starostlivosti, ak patria do rozsahu pôsobnosti iných prekrývajúcich sa legislatívnych nástrojov, v ktorých sa stanovujú ďalšie požiadavky náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

(38)

Ostatné legislatívne nástroje EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie,
  napríklad nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (1a)

  a [nadchádzajúca smernica o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti]

   (1b) by sa mali uplatňovať, pokiaľ v tomto nariadení neexistujú osobitné ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom, ktoré by sa mohli vzhľadom na budúce legislatívne zmeny upraviť.
  Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť súlad komodít a výrobkov s požiadavkami udržateľnosti a zákonnosti. Uplatňuje sa ex ante pred uvedením komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie.
  Existencia tohto nariadenia
  zameraného na komodity
  by nemala znamenať, že sa vylučuje uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci. Ak takéto iné legislatívne nástroje EÚ obsahujú špecifickejšie ustanovenia alebo dopĺňajú požiadavky k ustanoveniam stanoveným v tomto nariadení, takéto ustanovenia by sa mali uplatňovať v spojení s ustanoveniami tohto nariadenia. Navyše, ak toto nariadenie obsahuje konkrétnejšie ustanovenia, nemali by sa vykladať spôsobom, ktorý ohrozuje účinné uplatňovanie iných legislatívnych nástrojov EÚ v oblasti náležitej starostlivosti alebo dosiahnutie ich všeobecného cieľa.
  Komisia by mala vydať jasné a ľahko zrozumiteľné usmernenia, ktoré hospodárskym subjektom a obchodníkom, najmä MSP, pomôžu splniť požiadavky tohto nariadenia s cieľom minimalizovať administratívnu a finančnú záťaž. Tieto usmernenia by mali podporiť hospodárske subjekty aj v tom, aby účinne plnili svoje povinnosti náležitej starostlivosti, ak patria do rozsahu pôsobnosti iných prekrývajúcich sa legislatívnych nástrojov, v ktorých sa stanovujú ďalšie požiadavky náležitej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 38 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (38a) | Existuje priama súvislosť medzi odlesňovaním a konverziou ekosystémov a porušovaním ľudských práv, najmä práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ich potrebám a ich plnému začleneniu do vykonávania tohto nariadenia. Malo by sa zabezpečiť úplné dodržiavanie medzinárodných textov a noriem vrátane Deklarácie Organizácie Spojených národov o právach pôvodného obyvateľstva, obyčajových pozemkových práv, práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas. Mali by sa podporovať aj pracovné práva zakotvené v základných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce, práva žien, práva na ochranu životného prostredia a právo na ochranu ľudských práv a životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(38a)

Existuje priama súvislosť medzi odlesňovaním a konverziou ekosystémov a porušovaním ľudských práv, najmä práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ich potrebám a ich plnému začleneniu do vykonávania tohto nariadenia. Malo by sa zabezpečiť úplné dodržiavanie medzinárodných textov a noriem vrátane Deklarácie Organizácie Spojených národov o právach pôvodného obyvateľstva, obyčajových pozemkových práv, práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas. Mali by sa podporovať aj pracovné práva zakotvené v základných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce, práva žien, práva na ochranu životného prostredia a právo na ochranu ľudských práv a životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 40

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (40) | Zodpovednosť za presadzovanie nariadenia by mala prislúchať členským štátom, a ich príslušné orgány by mali mať povinnosť zabezpečiť plné dodržiavanie tohto nariadenia. Jednotné presadzovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky vstupujúce na trh Únie alebo opúšťajúce trh Únie, možno dosiahnuť len systematickou výmenou informácií a spoluprácou medzi príslušnými orgánmi, colnými orgánmi a Komisiou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(40)

Zodpovednosť za presadzovanie nariadenia by mala prislúchať členským štátom, a ich príslušné orgány by mali mať povinnosť zabezpečiť plné dodržiavanie tohto nariadenia. Jednotné presadzovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky vstupujúce na trh Únie alebo opúšťajúce trh Únie, možno dosiahnuť len systematickou výmenou informácií a spoluprácou medzi príslušnými orgánmi, colnými orgánmi a Komisiou.

| (40) | Zodpovednosť za presadzovanie nariadenia by mala prislúchať členským štátom, a ich príslušné orgány by mali mať povinnosť zabezpečiť plné dodržiavanie tohto nariadenia. Jednotné presadzovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky vstupujúce na trh Únie alebo opúšťajúce trh Únie, možno dosiahnuť len systematickou výmenou informácií a spoluprácou medzi príslušnými orgánmi, colnými orgánmi a Komisiou.
  Komisia by mala najmä vykonať analýzu sankcií uplatňovaných členskými štátmi a uskutočniť výmenu informácií s nimi s cieľom podporiť harmonizované vykonávanie tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(40)

Zodpovednosť za presadzovanie nariadenia by mala prislúchať členským štátom, a ich príslušné orgány by mali mať povinnosť zabezpečiť plné dodržiavanie tohto nariadenia. Jednotné presadzovanie tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky vstupujúce na trh Únie alebo opúšťajúce trh Únie, možno dosiahnuť len systematickou výmenou informácií a spoluprácou medzi príslušnými orgánmi, colnými orgánmi a Komisiou.
  Komisia by mala najmä vykonať analýzu sankcií uplatňovaných členskými štátmi a uskutočniť výmenu informácií s nimi s cieľom podporiť harmonizované vykonávanie tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 40 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (40a) | Na účely účinného presadzovania tohto nariadenia a jeho dodržiavania príslušnými orgánmi, hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi by dotknutá verejnosť mala mať možnosť prijať opatrenia na zabezpečenie súladu s environmentálnym právom, a tým aj na ochranu životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(40a)

Na účely účinného presadzovania tohto nariadenia a jeho dodržiavania príslušnými orgánmi, hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi by dotknutá verejnosť mala mať možnosť prijať opatrenia na zabezpečenie súladu s environmentálnym právom, a tým aj na ochranu životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 40 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (40b) | Právo na účinný prostriedok nápravy je medzinárodne uznané ľudské právo zakotvené v článku 8 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia a v článku 2 ods. 3 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a je tiež základným právom Únie v zmysle článku 47 Charty základných práv Európskej únie a členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby dotknutá verejnosť alebo verejnosť zasiahnutá porušením tohto nariadenia mala prístup k účinnému prostriedku nápravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(40b)

Právo na účinný prostriedok nápravy je medzinárodne uznané ľudské právo zakotvené v článku 8 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, článku 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia a v článku 2 ods. 3 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a je tiež základným právom Únie v zmysle článku 47 Charty základných práv Európskej únie a členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby dotknutá verejnosť alebo verejnosť zasiahnutá porušením tohto nariadenia mala prístup k účinnému prostriedku nápravy.

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 41

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (41) | Účinné a efektívne vykonávanie a presadzovanie tohto nariadenia je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Na tento účel by Komisia mala zriadiť a spravovať informačný systém s cieľom podporiť hospodárske subjekty a príslušné orgány pri predkladaní potrebných informácií o príslušných komoditách a výrobkoch umiestňovaných na trh a pri prístupe k týmto informáciám. Hospodárske subjekty by mali predkladať vyhlásenia o náležitej starostlivosti do informačného systému. Informačný systém by mal byť prístupný príslušným orgánom a colným orgánom, aby sa im uľahčilo plnenie ich povinností podľa tohto nariadenia.
  Informačný systém by mal byť prístupný
  aj pre širšiu verejnosť, a to s anonymizovanými údajmi poskytovanými v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte v súlade s únijnou politikou otvoreného prístupu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(41)

Účinné a efektívne vykonávanie a presadzovanie tohto nariadenia je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Na tento účel by Komisia mala zriadiť a spravovať informačný systém s cieľom podporiť hospodárske subjekty a príslušné orgány pri predkladaní potrebných informácií o príslušných komoditách a výrobkoch umiestňovaných na trh a pri prístupe k týmto informáciám. Hospodárske subjekty by mali predkladať vyhlásenia o náležitej starostlivosti do informačného systému. Informačný systém by mal byť prístupný príslušným orgánom a colným orgánom, aby sa im uľahčilo plnenie ich povinností podľa tohto nariadenia.
  Informačný systém by mal byť prístupný
  aj pre širšiu verejnosť, a to s anonymizovanými údajmi poskytovanými v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte v súlade s únijnou politikou otvoreného prístupu.

| (41) | Účinné a efektívne vykonávanie a presadzovanie tohto nariadenia je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Na tento účel by Komisia mala zriadiť a spravovať informačný systém s cieľom podporiť hospodárske subjekty a príslušné orgány pri predkladaní potrebných informácií o príslušných komoditách a výrobkoch umiestňovaných na trh a pri prístupe k týmto informáciám. Hospodárske subjekty by mali predkladať vyhlásenia o náležitej starostlivosti do informačného systému. Informačný systém by mal byť prístupný príslušným orgánom a colným orgánom, aby sa im uľahčilo plnenie ich povinností podľa tohto nariadenia,
  a mal by uľahčovať prenos informácií medzi členskými štátmi, príslušnými orgánmi a colnými orgánmi. Údaje, ktoré nie sú citlivé z obchodného hľadiska, by mali byť prístupné
  aj pre širšiu verejnosť, a to s anonymizovanými údajmi
  , s výnimkou informácií týkajúcich sa zoznamu hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú predpisy,
  poskytovanými v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte v súlade s únijnou politikou otvoreného prístupu. |
| --- | --- |

(41)

Účinné a efektívne vykonávanie a presadzovanie tohto nariadenia je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľov. Na tento účel by Komisia mala zriadiť a spravovať informačný systém s cieľom podporiť hospodárske subjekty a príslušné orgány pri predkladaní potrebných informácií o príslušných komoditách a výrobkoch umiestňovaných na trh a pri prístupe k týmto informáciám. Hospodárske subjekty by mali predkladať vyhlásenia o náležitej starostlivosti do informačného systému. Informačný systém by mal byť prístupný príslušným orgánom a colným orgánom, aby sa im uľahčilo plnenie ich povinností podľa tohto nariadenia,
  a mal by uľahčovať prenos informácií medzi členskými štátmi, príslušnými orgánmi a colnými orgánmi. Údaje, ktoré nie sú citlivé z obchodného hľadiska, by mali byť prístupné
  aj pre širšiu verejnosť, a to s anonymizovanými údajmi
  , s výnimkou informácií týkajúcich sa zoznamu hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú predpisy,
  poskytovanými v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte v súlade s únijnou politikou otvoreného prístupu.

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 42

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (42) | V prípade príslušných komodít vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie sú príslušné orgány poverené overovaním súladu príslušných komodít a výrobkov s povinnosťami vyplývajúcimi z tohto nariadenia, zatiaľ čo úlohou colných úradov je zabezpečiť, aby sa odkaz na vyhlásenie o náležitej starostlivosti v prípade potreby sprístupnil v colnom vyhlásení, a od chvíle, keď bude zavedené elektronické rozhranie na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi, kontrolovať stav vyhlásenia o náležitej starostlivosti v informačnom systéme po počiatočnej analýze rizika vykonanej príslušnými orgánmi a zodpovedajúcom spôsobom konať (t. j. na žiadosť pozastaviť alebo odmietnuť komoditu alebo výrobok prostredníctvom stavu v informačnom systéme). Touto osobitnou organizáciou kontrol sa ruší uplatňovanie kapitoly VII nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42)

V prípade príslušných komodít vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie sú príslušné orgány poverené overovaním súladu príslušných komodít a výrobkov s povinnosťami vyplývajúcimi z tohto nariadenia, zatiaľ čo úlohou colných úradov je zabezpečiť, aby sa odkaz na vyhlásenie o náležitej starostlivosti v prípade potreby sprístupnil v colnom vyhlásení, a od chvíle, keď bude zavedené elektronické rozhranie na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi, kontrolovať stav vyhlásenia o náležitej starostlivosti v informačnom systéme po počiatočnej analýze rizika vykonanej príslušnými orgánmi a zodpovedajúcom spôsobom konať (t. j. na žiadosť pozastaviť alebo odmietnuť komoditu alebo výrobok prostredníctvom stavu v informačnom systéme). Touto osobitnou organizáciou kontrol sa ruší uplatňovanie kapitoly VII nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie tohto nariadenia.

| (42) | V prípade príslušných komodít
  a výrobkov
  vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie sú príslušné orgány poverené overovaním súladu príslušných komodít a výrobkov s povinnosťami vyplývajúcimi z tohto nariadenia
  na základe okrem iného vyhlásení o náležitej starostlivosti, ktoré predkladajú hospodárske subjekty,
  zatiaľ čo úlohou colných úradov je zabezpečiť, aby sa odkaz na vyhlásenie o náležitej starostlivosti v prípade potreby sprístupnil v colnom vyhlásení, a od chvíle, keď bude zavedené elektronické rozhranie na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi, kontrolovať stav vyhlásenia o náležitej starostlivosti v informačnom systéme po počiatočnej analýze rizika vykonanej príslušnými orgánmi a zodpovedajúcom spôsobom konať (t. j. na žiadosť pozastaviť alebo odmietnuť komoditu alebo výrobok prostredníctvom stavu v informačnom systéme). Touto osobitnou organizáciou kontrol sa ruší uplatňovanie kapitoly VII nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(42)

V prípade príslušných komodít
  a výrobkov
  vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie sú príslušné orgány poverené overovaním súladu príslušných komodít a výrobkov s povinnosťami vyplývajúcimi z tohto nariadenia
  na základe okrem iného vyhlásení o náležitej starostlivosti, ktoré predkladajú hospodárske subjekty,
  zatiaľ čo úlohou colných úradov je zabezpečiť, aby sa odkaz na vyhlásenie o náležitej starostlivosti v prípade potreby sprístupnil v colnom vyhlásení, a od chvíle, keď bude zavedené elektronické rozhranie na výmenu informácií medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi, kontrolovať stav vyhlásenia o náležitej starostlivosti v informačnom systéme po počiatočnej analýze rizika vykonanej príslušnými orgánmi a zodpovedajúcom spôsobom konať (t. j. na žiadosť pozastaviť alebo odmietnuť komoditu alebo výrobok prostredníctvom stavu v informačnom systéme). Touto osobitnou organizáciou kontrol sa ruší uplatňovanie kapitoly VII nariadenia (EÚ) 2019/1020, pokiaľ ide o uplatňovanie a presadzovanie tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 42 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (42a) | Kontroly vykonávané príslušnými orgánmi by sa mali vykonávať spôsobom, ktorý najmenej narúša obchod a činnosti hospodárskych subjektov a obchodníkov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42a)

Kontroly vykonávané príslušnými orgánmi by sa mali vykonávať spôsobom, ktorý najmenej narúša obchod a činnosti hospodárskych subjektov a obchodníkov.

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 43 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (43a) | Komisia by mala zabezpečiť primerané a dostatočné finančné zdroje, a to najmä na technickú podporu, a to aj prostredníctvom Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, s cieľom pomôcť partnerským krajinám pri plnení požiadaviek stanovených v tomto nariadení. Tieto zdroje by sa mali byť k dispozícii už pred tým, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť a začne sa úplne vykonávať, aby sa posilnili adaptačné kapacity postihnutých komunít, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať drobným poľnohospodárom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(43a)

Komisia by mala zabezpečiť primerané a dostatočné finančné zdroje, a to najmä na technickú podporu, a to aj prostredníctvom Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, s cieľom pomôcť partnerským krajinám pri plnení požiadaviek stanovených v tomto nariadení. Tieto zdroje by sa mali byť k dispozícii už pred tým, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť a začne sa úplne vykonávať, aby sa posilnili adaptačné kapacity postihnutých komunít, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať drobným poľnohospodárom.

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 45

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (45) | S cieľom optimalizovať a odbremeniť proces kontroly príslušných komodít a výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie je potrebné zriadiť elektronické rozhrania, ktoré umožnia automatický prenos údajov medzi colnými systémami a informačným systémom príslušných orgánov. Prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo je prirodzenou voľbou na podporu takýchto prenosov údajov. Rozhrania by mali byť vysoko automatizované a ľahko použiteľné a 
  malo by sa obmedziť dodatočné zaťaženie colných orgánov
  . Vzhľadom na obmedzené rozdiely medzi údajmi, ktoré sa majú deklarovať v colnom vyhlásení a vo vyhlásení o náležitej starostlivosti (v tomto poradí), je okrem toho vhodné navrhnúť aj prístup zdieľania „medzi podnikmi a verejnou správou“, v rámci ktorého
  obchodníci a
  hospodárske subjekty sprístupnia vyhlásenie o náležitej starostlivosti týkajúce sa príslušnej komodity alebo výrobku prostredníctvom prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a toto vyhlásenie sa automaticky zasiela do informačného systému, ktorý používajú príslušné orgány. Colné orgány a príslušné orgány by mali prispieť k určovaniu údajov, ktoré sa majú zasielať, ako aj k určovaniu akýchkoľvek iných technických požiadaviek. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(45)

S cieľom optimalizovať a odbremeniť proces kontroly príslušných komodít a výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie je potrebné zriadiť elektronické rozhrania, ktoré umožnia automatický prenos údajov medzi colnými systémami a informačným systémom príslušných orgánov. Prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo je prirodzenou voľbou na podporu takýchto prenosov údajov. Rozhrania by mali byť vysoko automatizované a ľahko použiteľné a 
  malo by sa obmedziť dodatočné zaťaženie colných orgánov
  . Vzhľadom na obmedzené rozdiely medzi údajmi, ktoré sa majú deklarovať v colnom vyhlásení a vo vyhlásení o náležitej starostlivosti (v tomto poradí), je okrem toho vhodné navrhnúť aj prístup zdieľania „medzi podnikmi a verejnou správou“, v rámci ktorého
  obchodníci a
  hospodárske subjekty sprístupnia vyhlásenie o náležitej starostlivosti týkajúce sa príslušnej komodity alebo výrobku prostredníctvom prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a toto vyhlásenie sa automaticky zasiela do informačného systému, ktorý používajú príslušné orgány. Colné orgány a príslušné orgány by mali prispieť k určovaniu údajov, ktoré sa majú zasielať, ako aj k určovaniu akýchkoľvek iných technických požiadaviek.

| (45) | S cieľom optimalizovať a odbremeniť proces kontroly príslušných komodít a výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie je potrebné zriadiť
  interoperabilné
  elektronické rozhrania, ktoré umožnia automatický prenos údajov medzi colnými systémami a informačným systémom príslušných orgánov. Prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo je prirodzenou voľbou na podporu takýchto prenosov údajov. Rozhrania by mali byť vysoko automatizované a ľahko použiteľné a 
  uľahčovať colným orgánom postupy, ako aj obmedziť náklady hospodárskych subjektov a ich zaťaženie
  . Vzhľadom na obmedzené rozdiely medzi údajmi, ktoré sa majú deklarovať v colnom vyhlásení a vo vyhlásení o náležitej starostlivosti (v tomto poradí), je okrem toho vhodné navrhnúť aj prístup zdieľania „medzi podnikmi a verejnou správou“, v rámci ktorého hospodárske subjekty sprístupnia vyhlásenie o náležitej starostlivosti týkajúce sa príslušnej komodity alebo výrobku prostredníctvom prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a toto vyhlásenie sa automaticky zasiela do informačného systému, ktorý používajú príslušné orgány. Colné orgány a príslušné orgány by mali prispieť k určovaniu údajov, ktoré sa majú zasielať, ako aj k určovaniu akýchkoľvek iných technických požiadaviek. |
| --- | --- |

(45)

S cieľom optimalizovať a odbremeniť proces kontroly príslušných komodít a výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie je potrebné zriadiť
  interoperabilné
  elektronické rozhrania, ktoré umožnia automatický prenos údajov medzi colnými systémami a informačným systémom príslušných orgánov. Prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo je prirodzenou voľbou na podporu takýchto prenosov údajov. Rozhrania by mali byť vysoko automatizované a ľahko použiteľné a 
  uľahčovať colným orgánom postupy, ako aj obmedziť náklady hospodárskych subjektov a ich zaťaženie
  . Vzhľadom na obmedzené rozdiely medzi údajmi, ktoré sa majú deklarovať v colnom vyhlásení a vo vyhlásení o náležitej starostlivosti (v tomto poradí), je okrem toho vhodné navrhnúť aj prístup zdieľania „medzi podnikmi a verejnou správou“, v rámci ktorého hospodárske subjekty sprístupnia vyhlásenie o náležitej starostlivosti týkajúce sa príslušnej komodity alebo výrobku prostredníctvom prostredia centrálneho elektronického priečinka pre colníctvo a toto vyhlásenie sa automaticky zasiela do informačného systému, ktorý používajú príslušné orgány. Colné orgány a príslušné orgány by mali prispieť k určovaniu údajov, ktoré sa majú zasielať, ako aj k určovaniu akýchkoľvek iných technických požiadaviek.

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 46

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (46) | Riziko uvedenia nevyhovujúcich komodít a výrobkov na trh Únie sa líši v závislosti od komodity a výrobku, ako aj od krajiny pôvodu a výroby. Hospodárske subjekty, ktoré obstarávajú komodity a výrobky z krajín alebo ich častí predstavujúcich nízke riziko pestovania, zberu alebo výroby príslušných komodít v rozpore s týmto nariadením, by mali podliehať menšiemu počtu povinností, čím by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov, ako aj administratívna záťaž. Komodity a výrobky z vysokorizikových krajín alebo ich častí by mali podliehať posilnenej kontrole zo strany príslušných orgánov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(46)

Riziko uvedenia nevyhovujúcich komodít a výrobkov na trh Únie sa líši v závislosti od komodity a výrobku, ako aj od krajiny pôvodu a výroby. Hospodárske subjekty, ktoré obstarávajú komodity a výrobky z krajín alebo ich častí predstavujúcich nízke riziko pestovania, zberu alebo výroby príslušných komodít v rozpore s týmto nariadením, by mali podliehať menšiemu počtu povinností, čím by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov, ako aj administratívna záťaž. Komodity a výrobky z vysokorizikových krajín alebo ich častí by mali podliehať posilnenej kontrole zo strany príslušných orgánov.

| (46) | Riziko uvedenia nevyhovujúcich komodít a výrobkov na trh Únie sa líši v závislosti od komodity a výrobku, ako aj od krajiny pôvodu a výroby
  alebo jej častí
  . Hospodárske subjekty, ktoré obstarávajú komodity a výrobky z krajín alebo ich častí predstavujúcich nízke riziko pestovania, zberu alebo výroby príslušných komodít v rozpore s týmto nariadením, by mali podliehať menšiemu počtu povinností, čím by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov, ako aj administratívna záťaž,
  pokiaľ hospodársky subjekt nevie alebo nemá dôvod domnievať sa, že existuje riziko nesúladu s týmto nariadením. Ak sa príslušný orgán dozvie o riziku, že požiadavky tohto nariadenia sú obchádzané, napríklad ak sa príslušná komodita alebo výrobok vyrobený vo vysokorizikovej krajine následne spracuje v Únii alebo vyvezie do Únie z krajiny s nízkym rizikom, a v colnom vyhlásení alebo vo vyhlásení o náležitej starostlivosti sa uvádza, že komodita alebo výrobok boli vyrobené v krajine s nízkym rizikom, mal by ďalšími kontrolami overiť akýkoľvek nesúlad a v prípade potreby prijať vhodné opatrenia, ako je zadržanie a pozastavenie umiestňovania príslušnej komodity alebo výrobku na trh, ako aj vykonanie ďalších kontrol.
  Komodity a výrobky z vysokorizikových krajín alebo ich častí by mali podliehať posilnenej kontrole zo strany príslušných orgánov. |
| --- | --- |

(46)

Riziko uvedenia nevyhovujúcich komodít a výrobkov na trh Únie sa líši v závislosti od komodity a výrobku, ako aj od krajiny pôvodu a výroby
  alebo jej častí
  . Hospodárske subjekty, ktoré obstarávajú komodity a výrobky z krajín alebo ich častí predstavujúcich nízke riziko pestovania, zberu alebo výroby príslušných komodít v rozpore s týmto nariadením, by mali podliehať menšiemu počtu povinností, čím by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov, ako aj administratívna záťaž,
  pokiaľ hospodársky subjekt nevie alebo nemá dôvod domnievať sa, že existuje riziko nesúladu s týmto nariadením. Ak sa príslušný orgán dozvie o riziku, že požiadavky tohto nariadenia sú obchádzané, napríklad ak sa príslušná komodita alebo výrobok vyrobený vo vysokorizikovej krajine následne spracuje v Únii alebo vyvezie do Únie z krajiny s nízkym rizikom, a v colnom vyhlásení alebo vo vyhlásení o náležitej starostlivosti sa uvádza, že komodita alebo výrobok boli vyrobené v krajine s nízkym rizikom, mal by ďalšími kontrolami overiť akýkoľvek nesúlad a v prípade potreby prijať vhodné opatrenia, ako je zadržanie a pozastavenie umiestňovania príslušnej komodity alebo výrobku na trh, ako aj vykonanie ďalších kontrol.
  Komodity a výrobky z vysokorizikových krajín alebo ich častí by mali podliehať posilnenej kontrole zo strany príslušných orgánov.

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 47

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (47) | Preto by Komisia mala posúdiť riziko odlesňovania a degradácie lesov na úrovni krajiny alebo jej častí na základe súboru kritérií, ktoré odrážajú kvantitatívne, objektívne a medzinárodne uznávané údaje, a na základe indícií, že krajiny sa aktívne zapájajú do boja proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov. Tieto referenčné informácie by mali hospodárskym subjektom v Únii uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti a príslušným orgánom by mali uľahčiť monitorovať a presadzovať dodržiavanie predpisov a zároveň by mali motivovať producentské krajiny, aby zvyšovali udržateľnosť svojich systémov poľnohospodárskej výroby a znižovali svoj vplyv na odlesňovanie. To by malo pomôcť zvýšiť transparentnosť a udržateľnosť dodávateľských reťazcov. Tento systém referenčného porovnávania by mal byť založený na trojstupňovej klasifikácii krajín, v rámci ktorej sa krajiny rozdeľujú na krajiny s nízkym, štandardným alebo vysokým rizikom. S cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť a jasnosť by Komisia mala predovšetkým zverejniť údaje, ktoré sa používajú na referenčné porovnávanie, ako aj dôvody navrhovanej zmeny klasifikácie a odpoveď dotknutej krajiny. V prípade príslušných komodít a výrobkov z krajín s nízkym rizikom alebo z častí krajín identifikovaných ako nízkorizikové by hospodárske subjekty mali mať možnosť uplatňovať zjednodušenú náležitú starostlivosť, zatiaľ čo od príslušných orgánov by sa malo vyžadovať, aby uplatňovali posilnenú kontrolu príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo z častí krajín, ktoré boli identifikované ako vysokorizikové. Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie vykonávacích opatrení na určenie krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít a výrobkov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(47)

Preto by Komisia mala posúdiť riziko odlesňovania a degradácie lesov na úrovni krajiny alebo jej častí na základe súboru kritérií, ktoré odrážajú kvantitatívne, objektívne a medzinárodne uznávané údaje, a na základe indícií, že krajiny sa aktívne zapájajú do boja proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov. Tieto referenčné informácie by mali hospodárskym subjektom v Únii uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti a príslušným orgánom by mali uľahčiť monitorovať a presadzovať dodržiavanie predpisov a zároveň by mali motivovať producentské krajiny, aby zvyšovali udržateľnosť svojich systémov poľnohospodárskej výroby a znižovali svoj vplyv na odlesňovanie. To by malo pomôcť zvýšiť transparentnosť a udržateľnosť dodávateľských reťazcov. Tento systém referenčného porovnávania by mal byť založený na trojstupňovej klasifikácii krajín, v rámci ktorej sa krajiny rozdeľujú na krajiny s nízkym, štandardným alebo vysokým rizikom. S cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť a jasnosť by Komisia mala predovšetkým zverejniť údaje, ktoré sa používajú na referenčné porovnávanie, ako aj dôvody navrhovanej zmeny klasifikácie a odpoveď dotknutej krajiny. V prípade príslušných komodít a výrobkov z krajín s nízkym rizikom alebo z častí krajín identifikovaných ako nízkorizikové by hospodárske subjekty mali mať možnosť uplatňovať zjednodušenú náležitú starostlivosť, zatiaľ čo od príslušných orgánov by sa malo vyžadovať, aby uplatňovali posilnenú kontrolu príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo z častí krajín, ktoré boli identifikované ako vysokorizikové. Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie vykonávacích opatrení na určenie krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít a výrobkov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením.

| (47) | Preto by Komisia mala posúdiť riziko odlesňovania a degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  na úrovni krajiny alebo jej častí na základe súboru kritérií, ktoré odrážajú kvantitatívne, objektívne a medzinárodne uznávané údaje, a na základe indícií, že krajiny sa aktívne zapájajú do boja proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov a podporujú práva pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít
  . Tieto referenčné informácie by mali hospodárskym subjektom v Únii uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti a príslušným orgánom by mali uľahčiť monitorovať a presadzovať dodržiavanie predpisov a zároveň by mali motivovať producentské krajiny, aby zvyšovali udržateľnosť svojich systémov poľnohospodárskej výroby a znižovali svoj vplyv na odlesňovanie. To by malo pomôcť zvýšiť transparentnosť a udržateľnosť dodávateľských reťazcov. Tento systém referenčného porovnávania by mal byť založený na trojstupňovej klasifikácii krajín, v rámci ktorej sa krajiny rozdeľujú na krajiny s nízkym, štandardným alebo vysokým rizikom. S cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť a jasnosť by Komisia mala predovšetkým zverejniť údaje, ktoré sa používajú na referenčné porovnávanie, ako aj dôvody navrhovanej zmeny klasifikácie a odpoveď dotknutej krajiny. V prípade príslušných komodít a výrobkov z krajín s nízkym rizikom alebo z častí krajín identifikovaných ako nízkorizikové by hospodárske subjekty mali mať možnosť uplatňovať zjednodušenú náležitú starostlivosť, zatiaľ čo od príslušných orgánov by sa malo vyžadovať, aby uplatňovali posilnenú kontrolu príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo z častí krajín, ktoré boli identifikované ako vysokorizikové. Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie vykonávacích opatrení na určenie krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít a výrobkov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(47)

Preto by Komisia mala posúdiť riziko odlesňovania a degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  na úrovni krajiny alebo jej častí na základe súboru kritérií, ktoré odrážajú kvantitatívne, objektívne a medzinárodne uznávané údaje, a na základe indícií, že krajiny sa aktívne zapájajú do boja proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov a podporujú práva pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít
  . Tieto referenčné informácie by mali hospodárskym subjektom v Únii uľahčiť vykonávanie náležitej starostlivosti a príslušným orgánom by mali uľahčiť monitorovať a presadzovať dodržiavanie predpisov a zároveň by mali motivovať producentské krajiny, aby zvyšovali udržateľnosť svojich systémov poľnohospodárskej výroby a znižovali svoj vplyv na odlesňovanie. To by malo pomôcť zvýšiť transparentnosť a udržateľnosť dodávateľských reťazcov. Tento systém referenčného porovnávania by mal byť založený na trojstupňovej klasifikácii krajín, v rámci ktorej sa krajiny rozdeľujú na krajiny s nízkym, štandardným alebo vysokým rizikom. S cieľom zabezpečiť primeranú transparentnosť a jasnosť by Komisia mala predovšetkým zverejniť údaje, ktoré sa používajú na referenčné porovnávanie, ako aj dôvody navrhovanej zmeny klasifikácie a odpoveď dotknutej krajiny. V prípade príslušných komodít a výrobkov z krajín s nízkym rizikom alebo z častí krajín identifikovaných ako nízkorizikové by hospodárske subjekty mali mať možnosť uplatňovať zjednodušenú náležitú starostlivosť, zatiaľ čo od príslušných orgánov by sa malo vyžadovať, aby uplatňovali posilnenú kontrolu príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo z častí krajín, ktoré boli identifikované ako vysokorizikové. Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie vykonávacích opatrení na určenie krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít a výrobkov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením.

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 47 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (47a) | Aby sa zabezpečilo, že týmto nariadením nevzniknú zbytočné obmedzenia obchodu, mala by Komisia spolupracovať s krajinami označenými ako štandardne alebo vysoko rizikové, ako aj s relevantnými zainteresovanými subjektmi v týchto krajinách v snahe o zníženie úrovne rizík. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(47a)

Aby sa zabezpečilo, že týmto nariadením nevzniknú zbytočné obmedzenia obchodu, mala by Komisia spolupracovať s krajinami označenými ako štandardne alebo vysoko rizikové, ako aj s relevantnými zainteresovanými subjektmi v týchto krajinách v snahe o zníženie úrovne rizík.

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 48

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (48) | Príslušné orgány by mali v pravidelných intervaloch vykonávať kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov, aby sa overilo, či si skutočne plnia svoje povinnosti stanovené v tomto nariadení. Príslušné orgány by navyše mali vykonávať kontroly, ak majú k dispozícii relevantné informácie a vychádzajúc pritom z relevantných informácií vrátane opodstatnených obáv predložených tretími stranami. Mal by sa uplatňovať dvojaký prístup s cieľom komplexne pokryť príslušné komodity a výrobky, príslušné hospodárske subjekty a obchodníkov, ako aj objemy ich podielu na komoditách a výrobkoch. Od príslušných orgánov by sa preto malo vyžadovať, aby kontrolovali určitý percentuálny podiel hospodárskych subjektov a obchodníkov, pričom by sa dané kontroly mali vzťahovať aj na konkrétne percento príslušných komodít a výrobkov. Tieto percentuálne podiely by mali byť vyššie v prípade príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo ich častí. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(48)

Príslušné orgány by mali v pravidelných intervaloch vykonávať kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov, aby sa overilo, či si skutočne plnia svoje povinnosti stanovené v tomto nariadení. Príslušné orgány by navyše mali vykonávať kontroly, ak majú k dispozícii relevantné informácie a vychádzajúc pritom z relevantných informácií vrátane opodstatnených obáv predložených tretími stranami. Mal by sa uplatňovať dvojaký prístup s cieľom komplexne pokryť príslušné komodity a výrobky, príslušné hospodárske subjekty a obchodníkov, ako aj objemy ich podielu na komoditách a výrobkoch. Od príslušných orgánov by sa preto malo vyžadovať, aby kontrolovali určitý percentuálny podiel hospodárskych subjektov a obchodníkov, pričom by sa dané kontroly mali vzťahovať aj na konkrétne percento príslušných komodít a výrobkov. Tieto percentuálne podiely by mali byť vyššie v prípade príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo ich častí.

| (48) | Príslušné orgány by mali v pravidelných intervaloch vykonávať kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov, aby sa overilo, či si skutočne plnia svoje povinnosti stanovené v tomto nariadení. Príslušné orgány by navyše mali vykonávať kontroly, ak majú k dispozícii relevantné informácie a vychádzajúc pritom z relevantných informácií vrátane opodstatnených obáv predložených tretími stranami. Mal by sa uplatňovať dvojaký prístup s cieľom komplexne pokryť príslušné komodity a výrobky, príslušné hospodárske subjekty a obchodníkov, ako aj objemy ich podielu na komoditách a výrobkoch. Od príslušných orgánov by sa preto malo vyžadovať, aby kontrolovali určitý percentuálny podiel hospodárskych subjektov a obchodníkov, pričom by sa dané kontroly mali vzťahovať aj na konkrétne percento príslušných komodít a výrobkov. Tieto percentuálne podiely by mali byť vyššie v prípade príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo ich častí,
  zatiaľ čo z nízkorizikových krajín alebo ich častí môžu byť nižšie
  . |
| --- | --- |

(48)

Príslušné orgány by mali v pravidelných intervaloch vykonávať kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov, aby sa overilo, či si skutočne plnia svoje povinnosti stanovené v tomto nariadení. Príslušné orgány by navyše mali vykonávať kontroly, ak majú k dispozícii relevantné informácie a vychádzajúc pritom z relevantných informácií vrátane opodstatnených obáv predložených tretími stranami. Mal by sa uplatňovať dvojaký prístup s cieľom komplexne pokryť príslušné komodity a výrobky, príslušné hospodárske subjekty a obchodníkov, ako aj objemy ich podielu na komoditách a výrobkoch. Od príslušných orgánov by sa preto malo vyžadovať, aby kontrolovali určitý percentuálny podiel hospodárskych subjektov a obchodníkov, pričom by sa dané kontroly mali vzťahovať aj na konkrétne percento príslušných komodít a výrobkov. Tieto percentuálne podiely by mali byť vyššie v prípade príslušných komodít a výrobkov z vysokorizikových krajín alebo ich častí,
  zatiaľ čo z nízkorizikových krajín alebo ich častí môžu byť nižšie
  .

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 49

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (49) | Kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov príslušnými orgánmi by sa mali vzťahovať na systémy náležitej starostlivosti a súlad príslušných komodít a výrobkov s ustanoveniami tohto nariadenia. Kontroly by mali vychádzať z plánu kontrol založeného na riziku. Plán by mal obsahovať kritériá rizika, ktoré umožnia príslušným orgánom vykonať analýzu rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti predloženými hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi. Kritériá rizika by mali zohľadňovať riziko odlesňovania spojené s príslušnými komoditami a výrobkami v krajine výroby, históriu dodržiavania povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov a akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii. Analýza rizika týkajúca sa vyhlásení o náležitej starostlivosti by mala príslušným orgánom umožniť kontrolu totožnosti hospodárskych subjektov, obchodníkov a príslušných komodít a výrobkov a mala by sa vykonávať pomocou postupov elektronického spracovania údajov v informačnom systéme, v rámci ktorého sa zhromažďujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(49)

Kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov príslušnými orgánmi by sa mali vzťahovať na systémy náležitej starostlivosti a súlad príslušných komodít a výrobkov s ustanoveniami tohto nariadenia. Kontroly by mali vychádzať z plánu kontrol založeného na riziku. Plán by mal obsahovať kritériá rizika, ktoré umožnia príslušným orgánom vykonať analýzu rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti predloženými hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi. Kritériá rizika by mali zohľadňovať riziko odlesňovania spojené s príslušnými komoditami a výrobkami v krajine výroby, históriu dodržiavania povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov a akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii. Analýza rizika týkajúca sa vyhlásení o náležitej starostlivosti by mala príslušným orgánom umožniť kontrolu totožnosti hospodárskych subjektov, obchodníkov a príslušných komodít a výrobkov a mala by sa vykonávať pomocou postupov elektronického spracovania údajov v informačnom systéme, v rámci ktorého sa zhromažďujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti.

| (49) | Kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov príslušnými orgánmi by sa mali vzťahovať na systémy náležitej starostlivosti a súlad príslušných komodít a výrobkov s ustanoveniami tohto nariadenia. Kontroly by mali vychádzať z plánu kontrol založeného na riziku. Plán by mal obsahovať kritériá rizika, ktoré umožnia príslušným orgánom vykonať analýzu rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti predloženými hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi. Kritériá rizika by mali zohľadňovať riziko odlesňovania spojené s príslušnými komoditami a výrobkami v krajine výroby, históriu dodržiavania povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov a akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii. Analýza rizika týkajúca sa vyhlásení o náležitej starostlivosti by mala príslušným orgánom umožniť kontrolu totožnosti hospodárskych subjektov, obchodníkov a príslušných komodít a výrobkov a mala by sa vykonávať pomocou postupov elektronického spracovania údajov v informačnom systéme, v rámci ktorého sa zhromažďujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti.
  Ak je to potrebné a technicky možné, príslušné orgány by mali v úzkej spolupráci s orgánmi v tretích krajinách vykonávať aj kontroly na mieste. |
| --- | --- |

(49)

Kontroly hospodárskych subjektov a obchodníkov príslušnými orgánmi by sa mali vzťahovať na systémy náležitej starostlivosti a súlad príslušných komodít a výrobkov s ustanoveniami tohto nariadenia. Kontroly by mali vychádzať z plánu kontrol založeného na riziku. Plán by mal obsahovať kritériá rizika, ktoré umožnia príslušným orgánom vykonať analýzu rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti predloženými hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi. Kritériá rizika by mali zohľadňovať riziko odlesňovania spojené s príslušnými komoditami a výrobkami v krajine výroby, históriu dodržiavania povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov a akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré majú príslušné orgány k dispozícii. Analýza rizika týkajúca sa vyhlásení o náležitej starostlivosti by mala príslušným orgánom umožniť kontrolu totožnosti hospodárskych subjektov, obchodníkov a príslušných komodít a výrobkov a mala by sa vykonávať pomocou postupov elektronického spracovania údajov v informačnom systéme, v rámci ktorého sa zhromažďujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti.
  Ak je to potrebné a technicky možné, príslušné orgány by mali v úzkej spolupráci s orgánmi v tretích krajinách vykonávať aj kontroly na mieste.

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 50

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (50) | V prípade, že analýza rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti odhalí vysoké riziko nesúladu konkrétnych relevantných komodít a výrobkov, príslušné orgány by mali mať možnosť prijať okamžité predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ich umiestňovaniu na trh Únie alebo ich sprístupňovaniu na trhu Únie. V prípade, že takéto príslušné komodity a výrobky vstupovali na trh Únie alebo ho opúšťali, príslušné orgány by mali požiadať colné orgány o pozastavenie prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz, aby príslušné orgány mohli vykonať potrebné kontroly. Takáto žiadosť by sa mala oznámiť prostredníctvom systému rozhrania medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi. Pozastavenie umiestňovania na trh Únie alebo sprístupňovania na trhu Únie, prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz by sa malo obmedziť na
  tri pracovné dni
  s výnimkou prípadov, keď príslušné orgány potrebujú dodatočnú lehotu na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením. V takom prípade by príslušné orgány mali prijať dodatočné dočasné opatrenia na predĺženie obdobia pozastavenia alebo by mali požiadať colné orgány o takéto predĺženie v prípade, že príslušné komodity a výrobky vstupujú na trh Únie alebo ho opúšťajú. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(50)

V prípade, že analýza rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti odhalí vysoké riziko nesúladu konkrétnych relevantných komodít a výrobkov, príslušné orgány by mali mať možnosť prijať okamžité predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ich umiestňovaniu na trh Únie alebo ich sprístupňovaniu na trhu Únie. V prípade, že takéto príslušné komodity a výrobky vstupovali na trh Únie alebo ho opúšťali, príslušné orgány by mali požiadať colné orgány o pozastavenie prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz, aby príslušné orgány mohli vykonať potrebné kontroly. Takáto žiadosť by sa mala oznámiť prostredníctvom systému rozhrania medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi. Pozastavenie umiestňovania na trh Únie alebo sprístupňovania na trhu Únie, prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz by sa malo obmedziť na
  tri pracovné dni
  s výnimkou prípadov, keď príslušné orgány potrebujú dodatočnú lehotu na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením. V takom prípade by príslušné orgány mali prijať dodatočné dočasné opatrenia na predĺženie obdobia pozastavenia alebo by mali požiadať colné orgány o takéto predĺženie v prípade, že príslušné komodity a výrobky vstupujú na trh Únie alebo ho opúšťajú.

| (50) | V prípade, že analýza rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti odhalí vysoké riziko nesúladu konkrétnych relevantných komodít a výrobkov, príslušné orgány by mali mať možnosť prijať okamžité predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ich umiestňovaniu na trh Únie
  alebo ich vývozu z Únie
  . V prípade, že takéto príslušné komodity a výrobky vstupovali na trh Únie alebo ho opúšťali, príslušné orgány by mali požiadať colné orgány o pozastavenie prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz, aby príslušné orgány mohli vykonať potrebné kontroly. Takáto žiadosť by sa mala oznámiť prostredníctvom systému rozhrania medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi. Pozastavenie umiestňovania na trh Únie alebo sprístupňovania na trhu Únie, prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz by sa malo obmedziť na
  päť pracovných dní alebo 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia
  , s výnimkou prípadov, keď príslušné orgány potrebujú dodatočnú lehotu na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením. V takom prípade by príslušné orgány mali prijať dodatočné dočasné opatrenia na predĺženie obdobia pozastavenia alebo by mali požiadať colné orgány o takéto predĺženie v prípade, že príslušné komodity a výrobky vstupujú na trh Únie alebo ho opúšťajú. |
| --- | --- |

(50)

V prípade, že analýza rizika v súvislosti s vyhláseniami o náležitej starostlivosti odhalí vysoké riziko nesúladu konkrétnych relevantných komodít a výrobkov, príslušné orgány by mali mať možnosť prijať okamžité predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ich umiestňovaniu na trh Únie
  alebo ich vývozu z Únie
  . V prípade, že takéto príslušné komodity a výrobky vstupovali na trh Únie alebo ho opúšťali, príslušné orgány by mali požiadať colné orgány o pozastavenie prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz, aby príslušné orgány mohli vykonať potrebné kontroly. Takáto žiadosť by sa mala oznámiť prostredníctvom systému rozhrania medzi colnými orgánmi a príslušnými orgánmi. Pozastavenie umiestňovania na trh Únie alebo sprístupňovania na trhu Únie, prepustenia do voľného obehu alebo na vývoz by sa malo obmedziť na
  päť pracovných dní alebo 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia
  , s výnimkou prípadov, keď príslušné orgány potrebujú dodatočnú lehotu na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením. V takom prípade by príslušné orgány mali prijať dodatočné dočasné opatrenia na predĺženie obdobia pozastavenia alebo by mali požiadať colné orgány o takéto predĺženie v prípade, že príslušné komodity a výrobky vstupujú na trh Únie alebo ho opúšťajú.

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 50 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (50a) | Hospodárske subjekty by mali podporovať dodržiavanie tohto nariadenia zo strany svojich dodávateľov, ktorí sú drobnými poľnohospodármi, a to aj investíciami a budovaním kapacít, ako aj prostredníctvom mechanizmov cenotvorby, ktoré zdrojovým výrobcom umožňujú životný príjem. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(50a)

Hospodárske subjekty by mali podporovať dodržiavanie tohto nariadenia zo strany svojich dodávateľov, ktorí sú drobnými poľnohospodármi, a to aj investíciami a budovaním kapacít, ako aj prostredníctvom mechanizmov cenotvorby, ktoré zdrojovým výrobcom umožňujú životný príjem.

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 51

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (51) | Plán kontrol by sa mal pravidelne aktualizovať na základe výsledkov jeho vykonávania. Hospodárske subjekty, ktoré vykazujú konzistentné záznamy o dodržiavaní predpisov,
  by mali
  podliehať zníženej frekvencii kontrol. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(51)

Plán kontrol by sa mal pravidelne aktualizovať na základe výsledkov jeho vykonávania. Hospodárske subjekty, ktoré vykazujú konzistentné záznamy o dodržiavaní predpisov,
  by mali
  podliehať zníženej frekvencii kontrol.

| (51) | Plán kontrol by sa mal pravidelne aktualizovať na základe výsledkov jeho vykonávania. Hospodárske subjekty, ktoré vykazujú konzistentné záznamy o dodržiavaní predpisov,
  môžu
  podliehať zníženej frekvencii kontrol. |
| --- | --- |

(51)

Plán kontrol by sa mal pravidelne aktualizovať na základe výsledkov jeho vykonávania. Hospodárske subjekty, ktoré vykazujú konzistentné záznamy o dodržiavaní predpisov,
  môžu
  podliehať zníženej frekvencii kontrol.

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 51 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (51a) | Ak má Komisia dôvod domnievať sa, že členský štát nevykonáva dostatočné kontroly na zabezpečenie presadzovania tohto nariadenia, mala by byť poverená – v dialógu s týmto členským štátom – uskutočniť zmeny v pláne kontrol v tomto členskom štáte, s cieľom zabezpečiť nápravu situácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(51a)

Ak má Komisia dôvod domnievať sa, že členský štát nevykonáva dostatočné kontroly na zabezpečenie presadzovania tohto nariadenia, mala by byť poverená – v dialógu s týmto členským štátom – uskutočniť zmeny v pláne kontrol v tomto členskom štáte, s cieľom zabezpečiť nápravu situácie.

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 52

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (52) | S cieľom zabezpečiť vykonávanie a účinné presadzovanie tohto nariadenia by členské štáty mali mať právomoc stiahnuť príslušné nevyhovujúce komodity a výrobky, prevziať ich späť a prijať primerané nápravné opatrenia. Mali by takisto zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52)

S cieľom zabezpečiť vykonávanie a účinné presadzovanie tohto nariadenia by členské štáty mali mať právomoc stiahnuť príslušné nevyhovujúce komodity a výrobky, prevziať ich späť a prijať primerané nápravné opatrenia. Mali by takisto zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami.

| (52) | S cieľom zabezpečiť vykonávanie a účinné presadzovanie tohto nariadenia by členské štáty mali mať právomoc stiahnuť príslušné nevyhovujúce komodity a výrobky, prevziať ich späť a prijať primerané nápravné opatrenia. Mali by takisto zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami
  a aby hospodárske subjekty, ktoré si neplnia povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia, niesli zodpovednosť a boli povinné nahradiť škodu, ktorej by sa uplatňovaním náležitej starostlivosti zabránilo. |
| --- | --- |

(52)

S cieľom zabezpečiť vykonávanie a účinné presadzovanie tohto nariadenia by členské štáty mali mať právomoc stiahnuť príslušné nevyhovujúce komodity a výrobky, prevziať ich späť a prijať primerané nápravné opatrenia. Mali by takisto zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia hospodárskymi subjektmi a obchodníkmi bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami
  a aby hospodárske subjekty, ktoré si neplnia povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia, niesli zodpovednosť a boli povinné nahradiť škodu, ktorej by sa uplatňovaním náležitej starostlivosti zabránilo.

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 52 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisia by mala uverejniť mená hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú toto nariadenie. To by mohlo pomôcť iným hospodárskym subjektom a obchodníkom pri posudzovaní rizík a zvýšiť tlak spotrebiteľov a občianskej spoločnosti na hospodárske subjekty a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú predpisy, aby získavali zdroje z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52a)

Komisia by mala uverejniť mená hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú toto nariadenie. To by mohlo pomôcť iným hospodárskym subjektom a obchodníkom pri posudzovaní rizík a zvýšiť tlak spotrebiteľov a občianskej spoločnosti na hospodárske subjekty a obchodníkov, ktorí nedodržiavajú predpisy, aby získavali zdroje z dodávateľských reťazcov, ktoré nespôsobujú odlesňovanie.

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 53

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (53) | Vzhľadom na medzinárodný charakter odlesňovania
  a
  degradácie lesov a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom, s colnými orgánmi členských štátov, s Komisiou, ako aj so správnymi orgánmi tretích krajín. Príslušné orgány by mali spolupracovať aj s príslušnými orgánmi dohľadu nad inými legislatívnymi nástrojmi EÚ a presadzovania iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(53)

Vzhľadom na medzinárodný charakter odlesňovania
  a
  degradácie lesov a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom, s colnými orgánmi členských štátov, s Komisiou, ako aj so správnymi orgánmi tretích krajín. Príslušné orgány by mali spolupracovať aj s príslušnými orgánmi dohľadu nad inými legislatívnymi nástrojmi EÚ a presadzovania iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie.

| (53) | Vzhľadom na medzinárodný charakter odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom, s colnými orgánmi členských štátov, s Komisiou, ako aj so správnymi orgánmi tretích krajín. Príslušné orgány by mali spolupracovať aj s príslušnými orgánmi dohľadu nad inými legislatívnymi nástrojmi EÚ a presadzovania iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie. |
| --- | --- |

(53)

Vzhľadom na medzinárodný charakter odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom, s colnými orgánmi členských štátov, s Komisiou, ako aj so správnymi orgánmi tretích krajín. Príslušné orgány by mali spolupracovať aj s príslušnými orgánmi dohľadu nad inými legislatívnymi nástrojmi EÚ a presadzovania iných legislatívnych nástrojov EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy na ľudské práva alebo životné prostredie.

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 53 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (53a) | S cieľom uľahčiť hospodárskym subjektom, orgánom členských štátov a zainteresovaným orgánom tretích krajín prístup k faktickým, spoľahlivým a aktualizovaným informáciám o odlesňovaní a uľahčiť hospodárskym subjektom dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia by Komisia mala zriadiť platformu, ktorá by pokrývala lesnaté oblasti na celom svete a obsahovala by celý rad nástrojov, ktoré by všetkým stranám umožnili rýchlo prejsť k zákazu odlesňovania v dodávateľských reťazcoch. Platforma by mala obsahovať tematické mapy, mapu krajinnej pokrývky s časovými radmi od hraničného dátumu stanoveného v tomto nariadení a rad tried, ktoré umožňujú preskúmať zloženie krajiny. Platforma by tiež mala poskytovať systém varovania, ktorý by sa opieral o mesačné monitorovanie zmien lesného porastu, a celý rad analýz a používateľsky ústretových a zabezpečených výstupov, ktoré by znázorňovali, ako sú dodávateľské reťazce prepojené s odlesňovaním. Platforma by sa mala sprístupniť všetkým hospodárskym subjektom, orgánom členských štátov a zainteresovaným orgánom tretích krajín s cieľom podporiť využívanie čo najpresnejších a najvčasnejších informácií, vypracovať posúdenie rizika a analýzy rizík, zlepšiť kontroly vyhlásení a referenčné porovnávanie krajín a zároveň rozvíjať prístup založený na spolupráci. Platforma by mala využívať satelitné snímky vrátane družíc Sentinel systému Copernicus, ktoré sú schopné poskytovať požadované vecné, spoľahlivé a aktualizované informácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(53a)

S cieľom uľahčiť hospodárskym subjektom, orgánom členských štátov a zainteresovaným orgánom tretích krajín prístup k faktickým, spoľahlivým a aktualizovaným informáciám o odlesňovaní a uľahčiť hospodárskym subjektom dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia by Komisia mala zriadiť platformu, ktorá by pokrývala lesnaté oblasti na celom svete a obsahovala by celý rad nástrojov, ktoré by všetkým stranám umožnili rýchlo prejsť k zákazu odlesňovania v dodávateľských reťazcoch. Platforma by mala obsahovať tematické mapy, mapu krajinnej pokrývky s časovými radmi od hraničného dátumu stanoveného v tomto nariadení a rad tried, ktoré umožňujú preskúmať zloženie krajiny. Platforma by tiež mala poskytovať systém varovania, ktorý by sa opieral o mesačné monitorovanie zmien lesného porastu, a celý rad analýz a používateľsky ústretových a zabezpečených výstupov, ktoré by znázorňovali, ako sú dodávateľské reťazce prepojené s odlesňovaním. Platforma by sa mala sprístupniť všetkým hospodárskym subjektom, orgánom členských štátov a zainteresovaným orgánom tretích krajín s cieľom podporiť využívanie čo najpresnejších a najvčasnejších informácií, vypracovať posúdenie rizika a analýzy rizík, zlepšiť kontroly vyhlásení a referenčné porovnávanie krajín a zároveň rozvíjať prístup založený na spolupráci. Platforma by mala využívať satelitné snímky vrátane družíc Sentinel systému Copernicus, ktoré sú schopné poskytovať požadované vecné, spoľahlivé a aktualizované informácie.

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 54

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (54) | Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním a degradáciou lesov, ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy, ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú osobitnú naliehavú pozornosť. Na riešenie tohto problému by Komisia mala dva roky po nadobudnutí účinnosti posúdiť potrebu a uskutočniteľnosť rozšírenia rozsahu pôsobnosti na iné ekosystémy a na ďalšie komodity. Komisia by zároveň mala prostredníctvom delegovaného aktu preskúmať aj príslušné výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(54)

Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním a degradáciou lesov, ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy, ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú osobitnú naliehavú pozornosť. Na riešenie tohto problému by Komisia mala dva roky po nadobudnutí účinnosti posúdiť potrebu a uskutočniteľnosť rozšírenia rozsahu pôsobnosti na iné ekosystémy a na ďalšie komodity. Komisia by zároveň mala prostredníctvom delegovaného aktu preskúmať aj príslušné výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 55

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (55) | S cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na informácie, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení, boli naďalej relevantné a v súlade s vedeckým a technologickým vývojom, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie informačných požiadaviek potrebných pre postup náležitej starostlivosti, informácií a kritérií týkajúcich sa posudzovania rizika a zmierňovania rizika, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení a v zozname tovaru uvedenom v prílohe I k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, by sa všetky dokumenty mali doručiť Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a ich experti by mali mať systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(55)

S cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na informácie, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení, boli naďalej relevantné a v súlade s vedeckým a technologickým vývojom, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie informačných požiadaviek potrebných pre postup náležitej starostlivosti, informácií a kritérií týkajúcich sa posudzovania rizika a zmierňovania rizika, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení a v zozname tovaru uvedenom v prílohe I k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, by sa všetky dokumenty mali doručiť Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a ich experti by mali mať systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (55) | S cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na informácie, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení, boli naďalej relevantné a v súlade s vedeckým a technologickým vývojom, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie informačných požiadaviek potrebných pre postup náležitej starostlivosti, informácií a kritérií týkajúcich sa posudzovania rizika a zmierňovania rizika, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení a v zozname tovaru uvedenom v prílohe I k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov,
  a so zainteresovanými stranami
  , a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, by sa všetky dokumenty mali doručiť Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a ich experti by mali mať systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(55)

S cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na informácie, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení, boli naďalej relevantné a v súlade s vedeckým a technologickým vývojom, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie informačných požiadaviek potrebných pre postup náležitej starostlivosti, informácií a kritérií týkajúcich sa posudzovania rizika a zmierňovania rizika, ktoré musia hospodárske subjekty spĺňať a ktoré sú stanovené v tomto nariadení a v zozname tovaru uvedenom v prílohe I k tomuto nariadeniu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov,
  a so zainteresovanými stranami
  , a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, by sa všetky dokumenty mali doručiť Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a ich experti by mali mať systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 57

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (57) | V nariadení (ES) č. 2173/2005 sa stanovujú postupy Únie na vykonávanie licenčného systému FLEGT prostredníctvom dvojstranných dobrovoľných partnerských dohôd s krajinami produkujúcimi drevo. S cieľom rešpektovať dvojstranné záväzky, ktoré Európska únia prijala, a s cieľom zachovať pokrok dosiahnutý s partnerskými krajinami, ktoré majú zavedený operačný systém (etapa vydávania licencií FLEGT), by toto nariadenie malo zahŕňať ustanovenie, ktorým sa drevo a výrobky na báze dreva, na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT, vyhlasujú za spĺňajúce požiadavku zákonnosti podľa tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(57)

V nariadení (ES) č. 2173/2005 sa stanovujú postupy Únie na vykonávanie licenčného systému FLEGT prostredníctvom dvojstranných dobrovoľných partnerských dohôd s krajinami produkujúcimi drevo. S cieľom rešpektovať dvojstranné záväzky, ktoré Európska únia prijala, a s cieľom zachovať pokrok dosiahnutý s partnerskými krajinami, ktoré majú zavedený operačný systém (etapa vydávania licencií FLEGT), by toto nariadenie malo zahŕňať ustanovenie, ktorým sa drevo a výrobky na báze dreva, na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT, vyhlasujú za spĺňajúce požiadavku zákonnosti podľa tohto nariadenia.

| (57) | V nariadení (ES) č. 2173/2005 sa stanovujú postupy Únie na vykonávanie licenčného systému FLEGT prostredníctvom dvojstranných dobrovoľných partnerských dohôd s krajinami produkujúcimi drevo.
  Dohody o dobrovoľnom partnerstve majú podporovať systémové zmeny v odvetví lesného hospodárstva, ktoré sú zamerané na udržateľné obhospodarovanie lesov, odstraňovanie nezákonnej ťažby dreva a podporu celosvetového úsilia o zastavenie odlesňovania. Dohody o dobrovoľnom partnerstve predstavujú pre Úniu aj jej partnerské krajiny dôležitý právny rámec, ktorý je možný vďaka dobrej spolupráci a angažovanosti týchto krajín. Mali by sa podporovať nové dohody o dobrovoľnom partnerstve s ďalšími partnermi. Toto nariadenie by malo vychádzať z práce vykonanej v rámci nariadenia (ES) č. 2173/2005, ktoré naďalej slúži ako dôležitý mechanizmus na ochranu svetových lesov.
  S cieľom rešpektovať dvojstranné záväzky, ktoré Európska únia prijala, a s cieľom zachovať pokrok dosiahnutý spolu s partnerskými krajinami, ktoré majú zavedený operačný systém (etapa vydávania licencií FLEGT),
  a motivovať ostatných partnerov, aby sa snažili túto etapu dosiahnuť
  , by toto nariadenie malo zahŕňať ustanovenie, ktorým sa drevo a výrobky na báze dreva, na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT, vyhlasujú za spĺňajúce požiadavku zákonnosti podľa tohto nariadenia,
  čím sa zabezpečí ľahká overiteľnosť tejto časti požiadavky náležitej starostlivosti
  .
  Partnerstvá v rámci dohôd o dobrovoľnom partnerstve by sa mali podporovať primeranými zdrojmi a osobitnou administratívnou podporou a podporou budovania kapacít. Nariadenie (ES) č. 2173/2005 zostane aj naďalej dôležitým systémom poskytujúcim rámec pre konzultácie s viacerými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

(57)

V nariadení (ES) č. 2173/2005 sa stanovujú postupy Únie na vykonávanie licenčného systému FLEGT prostredníctvom dvojstranných dobrovoľných partnerských dohôd s krajinami produkujúcimi drevo.
  Dohody o dobrovoľnom partnerstve majú podporovať systémové zmeny v odvetví lesného hospodárstva, ktoré sú zamerané na udržateľné obhospodarovanie lesov, odstraňovanie nezákonnej ťažby dreva a podporu celosvetového úsilia o zastavenie odlesňovania. Dohody o dobrovoľnom partnerstve predstavujú pre Úniu aj jej partnerské krajiny dôležitý právny rámec, ktorý je možný vďaka dobrej spolupráci a angažovanosti týchto krajín. Mali by sa podporovať nové dohody o dobrovoľnom partnerstve s ďalšími partnermi. Toto nariadenie by malo vychádzať z práce vykonanej v rámci nariadenia (ES) č. 2173/2005, ktoré naďalej slúži ako dôležitý mechanizmus na ochranu svetových lesov.
  S cieľom rešpektovať dvojstranné záväzky, ktoré Európska únia prijala, a s cieľom zachovať pokrok dosiahnutý spolu s partnerskými krajinami, ktoré majú zavedený operačný systém (etapa vydávania licencií FLEGT),
  a motivovať ostatných partnerov, aby sa snažili túto etapu dosiahnuť
  , by toto nariadenie malo zahŕňať ustanovenie, ktorým sa drevo a výrobky na báze dreva, na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT, vyhlasujú za spĺňajúce požiadavku zákonnosti podľa tohto nariadenia,
  čím sa zabezpečí ľahká overiteľnosť tejto časti požiadavky náležitej starostlivosti
  .
  Partnerstvá v rámci dohôd o dobrovoľnom partnerstve by sa mali podporovať primeranými zdrojmi a osobitnou administratívnou podporou a podporou budovania kapacít. Nariadenie (ES) č. 2173/2005 zostane aj naďalej dôležitým systémom poskytujúcim rámec pre konzultácie s viacerými zainteresovanými stranami.

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 57 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisia by mala pomáhať najmenej rozvinutým krajinám a MSP pri ich porozumení, vykonávaní a dodržiavaní noriem stanovených v tomto nariadení, pričom by mala otvorene spolupracovať na budovaní kapacít s národnými vládami a regionálnymi a miestnymi samosprávami, organizáciami občianskej spoločnosti a výrobcami, najmä malými výrobcami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(57a)

Komisia by mala pomáhať najmenej rozvinutým krajinám a MSP pri ich porozumení, vykonávaní a dodržiavaní noriem stanovených v tomto nariadení, pričom by mala otvorene spolupracovať na budovaní kapacít s národnými vládami a regionálnymi a miestnymi samosprávami, organizáciami občianskej spoločnosti a výrobcami, najmä malými výrobcami.

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 58

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (58) | Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov, ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy, ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú
  osobitnú naliehavú pozornosť
  .
  Do 2 rokov
  od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by sa
  preto
  malo vykonať hodnotenie
  potreby a uskutočniteľnosti
  rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy než lesy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(58)

Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním
  a
  degradáciou lesov, ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy, ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú
  osobitnú naliehavú pozornosť
  .
  Do 2 rokov
  od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by sa
  preto
  malo vykonať hodnotenie
  potreby a uskutočniteľnosti
  rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy než lesy.

| (58) | Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  , ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy
  a kríze biodiverzity
  , ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú
  osobitné naliehavé opatrenia a potrebu prevencie
  .
  Niet pochýb o tom, že spotreba v Únii je významnou hnacou silou aj konverzie a degradácie biologicky rozmanitých a nelesných ekosystémov bohatých na uhlík na celom svete. S cieľom znížiť stopu Únie na všetky prírodné ekosystémy
  by sa
  najneskôr jeden rok
  od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia malo uskutočniť hodnotenie rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy ako lesy
  a inú lesnú pôdu, ako aj legislatívny návrh
  na jeho rozšírenie,
  pričom prípravy by sa mali začať najneskôr v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
  .
  Pri ďalšom odklade s cieľom zahrnutia iných ekosystémov do tohto nariadenia hrozí, že sa poľnohospodárska výroba presunie z lesov na nelesné ekosystémy. Tieto sú takisto čoraz viac pod tlakom konverzie a degradácie v dôsledku výroby komodít pre trh Únie. Komisia by navyše mala najneskôr dva roky po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia posúdiť potrebu a uskutočniteľnosť rozšírenia rozsahu pôsobnosti na ďalšie komodity. Komisia by zároveň mala prostredníctvom delegovaného aktu preskúmať aj príslušné výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(58)

Hoci sa toto nariadenie zaoberá odlesňovaním, degradáciou lesov
  a konverziou lesov
  , ako sa uvádza v oznámení z roku 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, ochrana lesov by nemala viesť ku konverzii alebo degradácii iných prírodných ekosystémov. Ekosystémy, ako sú mokrade, savany a rašeliniská, zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v rámci globálneho úsilia zameraného na boj proti zmene klímy
  a kríze biodiverzity
  , ako aj v rámci iných cieľov udržateľného rozvoja, a ich konverzia alebo degradácia si vyžadujú
  osobitné naliehavé opatrenia a potrebu prevencie
  .
  Niet pochýb o tom, že spotreba v Únii je významnou hnacou silou aj konverzie a degradácie biologicky rozmanitých a nelesných ekosystémov bohatých na uhlík na celom svete. S cieľom znížiť stopu Únie na všetky prírodné ekosystémy
  by sa
  najneskôr jeden rok
  od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia malo uskutočniť hodnotenie rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy ako lesy
  a inú lesnú pôdu, ako aj legislatívny návrh
  na jeho rozšírenie,
  pričom prípravy by sa mali začať najneskôr v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
  .
  Pri ďalšom odklade s cieľom zahrnutia iných ekosystémov do tohto nariadenia hrozí, že sa poľnohospodárska výroba presunie z lesov na nelesné ekosystémy. Tieto sú takisto čoraz viac pod tlakom konverzie a degradácie v dôsledku výroby komodít pre trh Únie. Komisia by navyše mala najneskôr dva roky po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia posúdiť potrebu a uskutočniteľnosť rozšírenia rozsahu pôsobnosti na ďalšie komodity. Komisia by zároveň mala prostredníctvom delegovaného aktu preskúmať aj príslušné výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 58 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (58a) | Vzhľadom na žiadosť Európskeho parlamentu v jeho uznesení z 22. októbra 2020 s názvom Právny rámec EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania spôsobeného EÚ a prevažnú väčšinu z takmer 1,2 milióna účastníkov verejných konzultácií Komisie o odlesňovaní, degradácii lesov a konverzii lesov vyvolaných dopytom s cieľom zahrnúť do tohto nariadenia nelesné ekosystémy by Komisia mala založiť svoje hodnotenie a legislatívny návrh na rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iných ekosystémoch na základe vymedzení pojmov „prírodné ekosystémy“, „konverzia prírodného ekosystému“ a „degradácia lesov a prírodných ekosystémov“ a konečného dátumu 31. decembra 2019, ako sa stanovuje v tomto nariadení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(58a)

Vzhľadom na žiadosť Európskeho parlamentu v jeho uznesení z 22. októbra 2020 s názvom Právny rámec EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania spôsobeného EÚ a prevažnú väčšinu z takmer 1,2 milióna účastníkov verejných konzultácií Komisie o odlesňovaní, degradácii lesov a konverzii lesov vyvolaných dopytom s cieľom zahrnúť do tohto nariadenia nelesné ekosystémy by Komisia mala založiť svoje hodnotenie a legislatívny návrh na rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iných ekosystémoch na základe vymedzení pojmov „prírodné ekosystémy“, „konverzia prírodného ekosystému“ a „degradácia lesov a prírodných ekosystémov“ a konečného dátumu 31. decembra 2019, ako sa stanovuje v tomto nariadení.

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 60

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (60) | Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je boj proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov prostredníctvom zníženia podielu spotreby v Únii, nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, a z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(60)

Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je boj proti odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov prostredníctvom zníženia podielu spotreby v Únii, nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, a z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa.

| (60) | Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  prostredníctvom zníženia podielu spotreby v Únii
  a motivácie k zníženiu odlesňovania v producentských krajinách
  , nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, a z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa. |
| --- | --- |

(60)

Keďže cieľ tohto nariadenia, ktorým je boj proti odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  prostredníctvom zníženia podielu spotreby v Únii
  a motivácie k zníženiu odlesňovania v producentských krajinách
  , nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, a z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa.

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 61

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (61) | Hospodárskym subjektom, obchodníkom a príslušným orgánom by sa malo poskytnúť dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili na plnenie požiadaviek tohto nariadenia, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(61)

Hospodárskym subjektom, obchodníkom a príslušným orgánom by sa malo poskytnúť dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili na plnenie požiadaviek tohto nariadenia,

| (61) | S cieľom zabrániť narušeniam dodávateľského reťazca a znížiť negatívne vplyvy na tretie krajiny by sa obchodným partnerom, najmä drobným poľnohospodárom
  , hospodárskym subjektom, obchodníkom a príslušným orgánom malo poskytnúť dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili na plnenie požiadaviek tohto nariadenia, |
| --- | --- |

(61)

S cieľom zabrániť narušeniam dodávateľského reťazca a znížiť negatívne vplyvy na tretie krajiny by sa obchodným partnerom, najmä drobným poľnohospodárom
  , hospodárskym subjektom, obchodníkom a príslušným orgánom malo poskytnúť dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili na plnenie požiadaviek tohto nariadenia,

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa umiestňovania na trh Únie, sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z trhu Únie hovädzieho dobytka, kakaa, kávy, palmy olejnej,
  sóje
  a dreva (ďalej len „príslušné komodity“) a výrobkov uvedených v prílohe I, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli nimi kŕmené alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít (ďalej len „príslušné výrobky“) s cieľom | Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa umiestňovania na trh Únie, sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z trhu Únie hovädzieho dobytka,
  ošípaných, oviec a kôz, hydiny,
  kakaa, kávy, palmy olejnej
  a derivátov na báze palmového oleja, sóje, kukurice, kaučuku
  a dreva (ďalej len „príslušné komodity“) a výrobkov
  vrátane výrobkov z drevného uhlia a tlačeného papiera
  uvedených v prílohe I, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli nimi kŕmené alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít (ďalej len „príslušné výrobky“) s cieľom: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa umiestňovania na trh Únie, sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z trhu Únie hovädzieho dobytka, kakaa, kávy, palmy olejnej,
  sóje
  a dreva (ďalej len „príslušné komodity“) a výrobkov uvedených v prílohe I, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli nimi kŕmené alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít (ďalej len „príslušné výrobky“) s cieľom

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá týkajúce sa umiestňovania na trh Únie, sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z trhu Únie hovädzieho dobytka,
  ošípaných, oviec a kôz, hydiny,
  kakaa, kávy, palmy olejnej
  a derivátov na báze palmového oleja, sóje, kukurice, kaučuku
  a dreva (ďalej len „príslušné komodity“) a výrobkov
  vrátane výrobkov z drevného uhlia a tlačeného papiera
  uvedených v prílohe I, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli nimi kŕmené alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít (ďalej len „príslušné výrobky“) s cieľom:

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | minimalizovať podiel Únie na odlesňovaní
  a
  degradácii lesov na celom svete |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

a)

minimalizovať podiel Únie na odlesňovaní
  a
  degradácii lesov na celom svete

| a) | minimalizovať podiel Únie na odlesňovaní, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  na celom svete; |
| --- | --- |

a)

minimalizovať podiel Únie na odlesňovaní, degradácii lesov
  a konverzii lesov
  na celom svete;

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | a znížiť podiel Európskej únie na emisiách skleníkových plynov a strate biodiverzity na celom svete. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

a znížiť podiel Európskej únie na emisiách skleníkových plynov a strate biodiverzity na celom svete.

| b) | a znížiť podiel Európskej únie na emisiách skleníkových plynov a strate biodiverzity na celom svete; |
| --- | --- |

b)

a znížiť podiel Európskej únie na emisiách skleníkových plynov a strate biodiverzity na celom svete;

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | prispieť k zníženiu globálneho odlesňovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

ba)

prispieť k zníženiu globálneho odlesňovania.

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | V tomto nariadení sa tiež stanovujú povinnosti pre finančné inštitúcie s ústredím v Únii alebo pôsobiace v Únii, ktoré poskytujú finančné služby fyzickým alebo právnickým osobám, ktorých hospodárske činnosti spočívajú vo výrobe, dodávke, umiestňovaní na trh alebo vývoze príslušných komodít a výrobkov z trhu Únie v zmysle tohto článku alebo sú s nimi spojené. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

V tomto nariadení sa tiež stanovujú povinnosti pre finančné inštitúcie s ústredím v Únii alebo pôsobiace v Únii, ktoré poskytujú finančné služby fyzickým alebo právnickým osobám, ktorých hospodárske činnosti spočívajú vo výrobe, dodávke, umiestňovaní na trh alebo vývoze príslušných komodít a výrobkov z trhu Únie v zmysle tohto článku alebo sú s nimi spojené.

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1. | „odlesňovanie“je konverzia
  lesa
  na poľnohospodárske využitie bez ohľadu na to, či je alebo nie je spôsobená človekom; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.

„odlesňovanie“je konverzia
  lesa
  na poľnohospodárske využitie bez ohľadu na to, či je alebo nie je spôsobená človekom;

| 1. | „odlesňovanie“ je konverzia
  lesov alebo inej lesnej pôdy
  na poľnohospodárske využitie
  alebo na plantáže stromov
  bez ohľadu na to, či je alebo nie je spôsobená človekom; |
| --- | --- |

1.

„odlesňovanie“ je konverzia
  lesov alebo inej lesnej pôdy
  na poľnohospodárske využitie
  alebo na plantáže stromov
  bez ohľadu na to, či je alebo nie je spôsobená človekom;

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a. | „


  konverzia ekosystému“ je zmena prírodného ekosystému na iné využitie pôdy alebo zmena druhového zloženia, štruktúry alebo funkcie prírodného ekosystému; to zahŕňa závažnú degradáciu alebo zavedenie praktík v oblasti obhospodarovania, ktoré vedú k podstatnej a trvalej zmene druhového zloženia, štruktúry alebo funkcie ekosystému; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1a.

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | „poľnohospodárske využitie“ je využívanie pôdy na jednu alebo viaceré z týchto činností: pestovanie dočasných alebo jednoročných plodín, ktorých vegetačný cyklus je najviac jeden rok; pestovanie trvalých alebo viacročných plodín, ktorých vegetačný cyklus je dlhší ako jeden rok, vrátane stromov; obhospodarovanie trvalých alebo dočasných lúk alebo pasienkov vrátane chovu hospodárskych zvierat; a pôdu dočasne ležiacu úhorom; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

2a.

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b. | „iná lesná pôda“ je pôda neklasifikovaná ako les s rozlohou viac ako 0,5  hektára so stromami vyššími ako 5 metrov a korunovým zápojom 5 až 10 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, alebo s kombinovaným pokryvom porastov, krovín a stromov nad 10 %, s výnimkou pôdy, ktorá sa prevažne využíva na poľnohospodárske účely alebo ako mestské pozemky; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

2b.

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a. | „prírodný ekosystém“ je ekosystém vrátane ekosystému obhospodarovaného človekom, ktorý sa v zásade podobá – pokiaľ ide o druhové zloženie, štruktúru a ekologickú funkciu – na ekosystém, ktorý sa v danej oblasti nachádza alebo by sa nachádzal bez významného ľudského vplyvu; to zahŕňa najmä pôdu s vysokými zásobami uhlíka a pôdu s vysokou hodnotou biodiverzity; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

5a.

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6. | „degradácia lesov“ sú
  ťažbové činnosti, ktoré nie sú udržateľné a spôsobujú
  zníženie alebo
  stratu biologickej alebo
  ekonomickej produktivity a zložitosti
  lesných
  ekosystémov,
  čo vedie k dlhodobému zníženiu celkových úžitkov z lesa, ako sú drevo
  ,
  biodiverzita a iné výrobky
  alebo služby; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

6.

„degradácia lesov“ sú
  ťažbové činnosti, ktoré nie sú udržateľné a spôsobujú
  zníženie alebo
  stratu biologickej alebo
  ekonomickej produktivity a zložitosti
  lesných
  ekosystémov,
  čo vedie k dlhodobému zníženiu celkových úžitkov z lesa, ako sú drevo
  ,
  biodiverzita a iné výrobky
  alebo služby;

| 6. | „degradácia lesov
  a iných prírodných ekosystémov
  “ je zníženie alebo
  strata biologickej alebo
  ekonomickej produktivity a zložitosti
  lesov, inej lesnej pôdy a iných prírodných
  ekosystémov
  s vplyvom na ich druhové zloženie, štruktúru alebo funkciu, bez ohľadu na to, či ju priamo spôsobil človek; zahŕňa to nezákonné využívanie lesov, inej lesnej pôdy alebo iných prírodných ekosystémov, ako aj využívanie postupov hospodárenia, ktoré majú za následok podstatný alebo trvalý vplyv na schopnosť ekosystému podporovať biodiverzitu
  alebo
  poskytovať ekosystémové
  služby; |
| --- | --- |

6.

„degradácia lesov
  a iných prírodných ekosystémov
  “ je zníženie alebo
  strata biologickej alebo
  ekonomickej produktivity a zložitosti
  lesov, inej lesnej pôdy a iných prírodných
  ekosystémov
  s vplyvom na ich druhové zloženie, štruktúru alebo funkciu, bez ohľadu na to, či ju priamo spôsobil človek; zahŕňa to nezákonné využívanie lesov, inej lesnej pôdy alebo iných prírodných ekosystémov, ako aj využívanie postupov hospodárenia, ktoré majú za následok podstatný alebo trvalý vplyv na schopnosť ekosystému podporovať biodiverzitu
  alebo
  poskytovať ekosystémové
  služby;

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7. | „udržateľné ťažbové činnosti“ je ťažba dreva, ktorá sa vykonáva s ohľadom na zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom minimalizovať negatívne vplyvy, spôsobom, pri ktorom sa zabraňuje ťažbe pňov a koreňov, degradácii pralesov alebo ich konverzii na lesné kultúry a ťažbe na citlivých pôdach; minimalizujú sa rozsiahle výruby a zabezpečujú sa miestne primerané prahové hodnoty odberu odumretého dreva a požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy, ako aj na a na prvky biodiverzity a biotopy; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

7.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8. | „nespôsobujúci odlesňovanie“ je, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

8.

„nespôsobujúci odlesňovanie“ je,

| 8. | „nespôsobujúci odlesňovanie“ je, že príslušné komodity a výrobky vrátane tých, ktoré sa používajú v prípade príslušných výrobkov alebo sú v nich obsiahnuté, boli vyrobené na pozemku, ktorý nebol vystavený odlesňovaniu
  a nespôsoboval ani neprispieval
  k degradácii lesov
  alebo konverzii lesov po 31. decembri 2019; |
| --- | --- |

8.

„nespôsobujúci odlesňovanie“ je, že príslušné komodity a výrobky vrátane tých, ktoré sa používajú v prípade príslušných výrobkov alebo sú v nich obsiahnuté, boli vyrobené na pozemku, ktorý nebol vystavený odlesňovaniu
  a nespôsoboval ani neprispieval
  k degradácii lesov
  alebo konverzii lesov po 31. decembri 2019;

| a) | že príslušné komodity a výrobky vrátane tých, ktoré sa používajú v prípade príslušných výrobkov alebo sú v nich obsiahnuté, boli vyrobené na pozemku, ktorý nebol vystavený odlesňovaniu
  po 31. decembri 2020, a |
| --- | --- |

a)

že príslušné komodity a výrobky vrátane tých, ktoré sa používajú v prípade príslušných výrobkov alebo sú v nich obsiahnuté, boli vyrobené na pozemku, ktorý nebol vystavený odlesňovaniu
  po 31. decembri 2020, a

| b) | že drevo bolo vyťažené z lesa bez vyvolania degradácie lesov po 31. decembri 2020; |
| --- | --- |

b)

že drevo bolo vyťažené z lesa bez vyvolania degradácie lesov po 31. decembri 2020;

Pozmeňujúci návrh 240

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 9. | „vyrobené“ je vypestované, vyťažené, chované, kŕmené alebo získané na príslušnej ploche pozemku; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

9.

„vyrobené“ je vypestované, vyťažené, chované, kŕmené alebo získané na príslušnej ploche pozemku;

| 9. | „vyrobené“ je vypestované, vyťažené, chované, kŕmené alebo získané na príslušnej ploche pozemku
  , alebo v prípade hospodárskych zvierat „vyrobené“ znamená všetky relevantné pozemky zapojené do procesu chovu hospodárskych zvierat
  ; |
| --- | --- |

9.

„vyrobené“ je vypestované, vyťažené, chované, kŕmené alebo získané na príslušnej ploche pozemku
  , alebo v prípade hospodárskych zvierat „vyrobené“ znamená všetky relevantné pozemky zapojené do procesu chovu hospodárskych zvierat
  ;

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 16. | „zanedbateľné riziko“ je
  úplné posúdenie
  tak informácií špecifických pre výrobok, ako aj všeobecných informácií, pokiaľ ide o súlad
  príslušných komodít alebo výrobkov, pri ktorých nevznikajú dôvody na obavy, s článkom 3 písm. a) a článkom 3 písm. b); |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

16.

„zanedbateľné riziko“ je
  úplné posúdenie
  tak informácií špecifických pre výrobok, ako aj všeobecných informácií, pokiaľ ide o súlad
  príslušných komodít alebo výrobkov, pri ktorých nevznikajú dôvody na obavy, s článkom 3 písm. a) a článkom 3 písm. b);

| 16. | „zanedbateľné riziko“ je
  úroveň rizika, ktorá sa vzťahuje na príslušné komodity a výrobky, ktoré sa majú uviesť na trh Únie alebo z neho vyvážať, ak tieto komodity alebo výrobky nevyvolávajú žiadne obavy na základe úplného posúdenia
  tak informácií špecifických pre výrobok, ako aj všeobecných informácií, pokiaľ ide o súlad
  s článkom 3 a uplatňovanie vhodných zmierňujúcich opatrení
  ; |
| --- | --- |

16.

„zanedbateľné riziko“ je
  úroveň rizika, ktorá sa vzťahuje na príslušné komodity a výrobky, ktoré sa majú uviesť na trh Únie alebo z neho vyvážať, ak tieto komodity alebo výrobky nevyvolávajú žiadne obavy na základe úplného posúdenia
  tak informácií špecifických pre výrobok, ako aj všeobecných informácií, pokiaľ ide o súlad
  s článkom 3 a uplatňovanie vhodných zmierňujúcich opatrení
  ;

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 16 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 16a. | „zmysluplné zapojenie zainteresovaných strán“ je pochopenie obáv a záujmov príslušných zainteresovaných strán, najmä najzraniteľnejších skupín, ako sú drobní poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo, ako aj miestne komunity, vrátane žien, a to prostredníctvom priamych konzultácii s nimi spôsobom, ktorý zohľadňuje prípadné prekážky účinného zapojenia; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

16a.

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 18. | „nevyhovujúce výrobky“ sú príslušné komodity a výrobky, ktoré neboli vyrobené spôsobom „nespôsobujúcim odlesňovanie“ alebo neboli vyrobené v súlade s príslušnými právnymi predpismi
  krajiny výroby, alebo oboje
  ; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

18.

„nevyhovujúce výrobky“ sú príslušné komodity a výrobky, ktoré neboli vyrobené spôsobom „nespôsobujúcim odlesňovanie“ alebo neboli vyrobené v súlade s príslušnými právnymi predpismi
  krajiny výroby, alebo oboje
  ;

| 18. | „nevyhovujúce výrobky“ sú príslušné komodity a výrobky, ktoré neboli vyrobené spôsobom „nespôsobujúcim odlesňovanie“ alebo neboli vyrobené v súlade s príslušnými právnymi predpismi
  a normami vrátane tých, ktoré sa týkajú práv pôvodného obyvateľstva, vlastníckych práv miestnych komunít a práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas a na ktoré sa nevzťahovalo presné vyhlásenie o náležitej starostlivosti
  ; |
| --- | --- |

18.

„nevyhovujúce výrobky“ sú príslušné komodity a výrobky, ktoré neboli vyrobené spôsobom „nespôsobujúcim odlesňovanie“ alebo neboli vyrobené v súlade s príslušnými právnymi predpismi
  a normami vrátane tých, ktoré sa týkajú práv pôvodného obyvateľstva, vlastníckych práv miestnych komunít a práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas a na ktoré sa nevzťahovalo presné vyhlásenie o náležitej starostlivosti
  ;

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 21. | „opodstatnená obava“ je
  opodstatnený
  nárok založený na objektívnych a overiteľných informáciách týkajúcich sa nedodržiavania tohto nariadenia, ktorý si môže vyžadovať zásah príslušných orgánov; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

21.

„opodstatnená obava“ je
  opodstatnený
  nárok založený na objektívnych a overiteľných informáciách týkajúcich sa nedodržiavania tohto nariadenia, ktorý si môže vyžadovať zásah príslušných orgánov;

| 21. | „opodstatnená obava“ je nárok založený na objektívnych a overiteľných informáciách týkajúcich sa nedodržiavania tohto nariadenia, ktorý si môže vyžadovať zásah príslušných orgánov; |
| --- | --- |

21.

„opodstatnená obava“ je nárok založený na objektívnych a overiteľných informáciách týkajúcich sa nedodržiavania tohto nariadenia, ktorý si môže vyžadovať zásah príslušných orgánov;

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 28

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 28. | „príslušné
  právne predpisy krajiny výroby
  “ sú pravidlá platné v krajine výroby týkajúce sa právneho postavenia oblasti výroby, pokiaľ ide o práva na využívanie pozemkov, ochranu životného prostredia, práva tretích strán a príslušné obchodné a colné predpisy podľa právneho rámca uplatniteľného v krajine výroby; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

28.

„príslušné
  právne predpisy krajiny výroby
  “ sú pravidlá platné v krajine výroby týkajúce sa právneho postavenia oblasti výroby, pokiaľ ide o práva na využívanie pozemkov, ochranu životného prostredia, práva tretích strán a príslušné obchodné a colné predpisy podľa právneho rámca uplatniteľného v krajine výroby;

| 28. | „príslušné
  práva a normy
  “ sú |
| --- | --- |

28.

„príslušné
  práva a normy
  “ sú

| a) | pravidlá platné v krajine výroby týkajúce sa právneho postavenia oblasti výroby, pokiaľ ide o práva na využívanie pozemkov, ochranu životného prostredia, práva tretích strán a príslušné obchodné a colné predpisy podľa právneho rámca uplatniteľného v krajine výroby; |
| --- | --- |

a)

pravidlá platné v krajine výroby týkajúce sa právneho postavenia oblasti výroby, pokiaľ ide o práva na využívanie pozemkov, ochranu životného prostredia, práva tretích strán a príslušné obchodné a colné predpisy podľa právneho rámca uplatniteľného v krajine výroby;

| b) | ľudské práva chránené medzinárodným právom, najmä nástroje na ochranu obyčajových pozemkových práv a práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas, ako sa stanovuje okrem iného v Deklarácii OSN o právach pôvodného obyvateľstva, v Stálom fóre OSN pre otázky pôvodného obyvateľstva a v existujúcich záväzných medzinárodných dohodách, v Dohovore o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (č. 169, 1989), ktoré sa vzťahujú na právo na ochranu životného prostredia, právo na ochranu životného prostredia bez akejkoľvek formy prenasledovania a obťažovania a iné medzinárodne uznávané ľudské práva týkajúce sa využívania pôdy, prístupu k nej alebo vlastníctva pôdy; |
| --- | --- |

b)

ľudské práva chránené medzinárodným právom, najmä nástroje na ochranu obyčajových pozemkových práv a práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas, ako sa stanovuje okrem iného v Deklarácii OSN o právach pôvodného obyvateľstva, v Stálom fóre OSN pre otázky pôvodného obyvateľstva a v existujúcich záväzných medzinárodných dohodách, v Dohovore o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (č. 169, 1989), ktoré sa vzťahujú na právo na ochranu životného prostredia, právo na ochranu životného prostredia bez akejkoľvek formy prenasledovania a obťažovania a iné medzinárodne uznávané ľudské práva týkajúce sa využívania pôdy, prístupu k nej alebo vlastníctva pôdy;

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 28 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 28a. | „slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas“ je kolektívne ľudské právo pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít udeliť a neudeliť súhlas pred začatím akejkoľvek činnosti, ktorá môže mať vplyv na ich práva, pôdu, zdroje, územia, živobytie a potravinovú bezpečnosť; je to právo, ktoré sa vykonáva prostredníctvom zástupcov, ktorých si sami zvolia, a spôsobom, ktorý je v súlade s ich vlastnými zvyklosťami, hodnotami a normami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

28a.

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 28 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 28b. | „ochrancovia ľudských práv“ sú jednotlivci, skupiny a orgány spoločnosti, ktoré presadzujú a chránia všeobecne uznávané ľudské práva a základné slobody; ochrancovia ľudských práv sa usilujú presadzovať a chrániť občianske a politické práva a presadzovať, chrániť a uplatňovať hospodárske, sociálne a kultúrne práva; ochrancovia ľudských práv súčasne presadzujú a chránia práva členov skupín, napríklad autochtónnych spoločenstiev; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

28b.

Pozmeňujúci návrh 103

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 28 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 28c. | „


  ochrancovia ľudských práv v oblasti životného prostredia“ sú jednotlivci a skupiny, ktorí sa osobne alebo profesionálne a pokojným spôsobom usilujú o ochranu a propagáciu ľudských práv týkajúcich sa životného prostredia vrátane vody, vzduchu, pôdy, flóry a fauny; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

28c.

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právnymi predpismi krajiny výroby;
  a |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právnymi predpismi krajiny výroby;
  a

| b) | boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právami a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28;
  a |
| --- | --- |

b)

boli vyrobené v súlade s príslušnými
  právami a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28;
  a

Pozmeňujúci návrh 105

Návrh nariadenia

Článok 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3a




  Finančné inštitúcie poskytujú finančné služby zákazníkom len vtedy, ak finančné inštitúcie dospeli k záveru, že neexistuje väčšie ako zanedbateľné riziko, že príslušné služby môžu priamo alebo nepriamo podporovať činnosti vedúce k odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzii lesov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Článok 3a

Finančné inštitúcie poskytujú finančné služby zákazníkom len vtedy, ak finančné inštitúcie dospeli k záveru, že neexistuje väčšie ako zanedbateľné riziko, že príslušné služby môžu priamo alebo nepriamo podporovať činnosti vedúce k odlesňovaniu, degradácii lesov a konverzii lesov.

Pozmeňujúci návrh 106

Pozmeňujúci návrh 106

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1

Článok 4 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie s cieľom zabezpečiť ich súlad s článkom 3
  písm. a) a b)
  . Na daný účel používajú rámec postupov a opatrení, ktorý sa ďalej uvádza ako „náležitá starostlivosť“, ako sa stanovuje v článku 8. | 1.   Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie s cieľom zabezpečiť ich súlad s článkom 3. Na daný účel používajú rámec postupov a opatrení, ktorý sa ďalej uvádza ako „náležitá starostlivosť“, ako sa stanovuje v článku 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie s cieľom zabezpečiť ich súlad s článkom 3
  písm. a) a b)
  . Na daný účel používajú rámec postupov a opatrení, ktorý sa ďalej uvádza ako „náležitá starostlivosť“, ako sa stanovuje v článku 8.

1.   Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom z trhu Únie s cieľom zabezpečiť ich súlad s článkom 3. Na daný účel používajú rámec postupov a opatrení, ktorý sa ďalej uvádza ako „náležitá starostlivosť“, ako sa stanovuje v článku 8.

Pozmeňujúci návrh 107

Pozmeňujúci návrh 107

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2

Článok 4 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Hospodárske subjekty, ktoré uplatňovaním náležitej starostlivosti uvedenej v článku 8 dospeli k záveru, že príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia, sprístupnia príslušným orgánom prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31 vyhlásenie o náležitej starostlivosti pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom. Uvedené vyhlásenie potvrdzuje, že sa vykonala náležitá starostlivosť
  a že
  sa nezistilo žiadne riziko alebo sa zistilo len zanedbateľné riziko,
  a musí obsahovať
  informácie stanovené v prílohe II pre príslušné komodity a výrobky. | 2.   Hospodárske subjekty, ktoré uplatňovaním náležitej starostlivosti uvedenej v článku 8 dospeli k záveru, že príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia, sprístupnia príslušným orgánom prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31 vyhlásenie o náležitej starostlivosti pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom. Uvedené
  elektronicky dostupné, prenosné a certifikované
  vyhlásenie potvrdzuje, že sa vykonala náležitá starostlivosť,
  uvádzajú sa v ňom kroky, ktoré sa prijali na overenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením, a vysvetľuje sa v ňom, prečo
  sa nezistilo žiadne riziko alebo sa zistilo len zanedbateľné riziko.
  Vyhlásenie obsahuje aj
  informácie stanovené v prílohe II pre príslušné komodity a výrobky.
  Hospodárske subjekty bez zbytočného odkladu uverejnia a sprístupnia vyhlásenia a osvedčenia na účely administratívnej, občianskej a vedeckej kontroly, pričom zohľadnia pravidlá ochrany údajov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Hospodárske subjekty, ktoré uplatňovaním náležitej starostlivosti uvedenej v článku 8 dospeli k záveru, že príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia, sprístupnia príslušným orgánom prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31 vyhlásenie o náležitej starostlivosti pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom. Uvedené vyhlásenie potvrdzuje, že sa vykonala náležitá starostlivosť
  a že
  sa nezistilo žiadne riziko alebo sa zistilo len zanedbateľné riziko,
  a musí obsahovať
  informácie stanovené v prílohe II pre príslušné komodity a výrobky.

2.   Hospodárske subjekty, ktoré uplatňovaním náležitej starostlivosti uvedenej v článku 8 dospeli k záveru, že príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia, sprístupnia príslušným orgánom prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31 vyhlásenie o náležitej starostlivosti pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom. Uvedené
  elektronicky dostupné, prenosné a certifikované
  vyhlásenie potvrdzuje, že sa vykonala náležitá starostlivosť,
  uvádzajú sa v ňom kroky, ktoré sa prijali na overenie súladu príslušných komodít a výrobkov s týmto nariadením, a vysvetľuje sa v ňom, prečo
  sa nezistilo žiadne riziko alebo sa zistilo len zanedbateľné riziko.
  Vyhlásenie obsahuje aj
  informácie stanovené v prílohe II pre príslušné komodity a výrobky.
  Hospodárske subjekty bez zbytočného odkladu uverejnia a sprístupnia vyhlásenia a osvedčenia na účely administratívnej, občianskej a vedeckej kontroly, pričom zohľadnia pravidlá ochrany údajov.

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 3

Článok 4 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Sprístupnením vyhlásenia o náležitej starostlivosti
  hospodársky subjekt preberá zodpovednosť za súlad príslušnej komodity alebo výrobku s požiadavkami tohto nariadenia.
  Hospodárske subjekty
  uchovávajú záznamy o vyhláseniach o náležitej starostlivosti
  5
  rokov od dátumu sprístupnenia prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31. | 3.   Hospodársky subjekt preberá zodpovednosť za súlad príslušnej komodity alebo výrobku s požiadavkami tohto nariadenia. Hospodárske subjekty
  preto musia vynaložiť primerané a zdokumentované úsilie na podporu dodržiavania ustanovení a požiadaviek stanovených v tomto nariadení malými poľnohospodármi.
  Uchovávajú záznamy o vyhláseniach o náležitej starostlivosti počas
  piatich
  rokov od dátumu sprístupnenia prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31
  a sprístupňujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti hospodárskym subjektom a obchodníkom ďalej v dodávateľskom reťazci. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Sprístupnením vyhlásenia o náležitej starostlivosti
  hospodársky subjekt preberá zodpovednosť za súlad príslušnej komodity alebo výrobku s požiadavkami tohto nariadenia.
  Hospodárske subjekty
  uchovávajú záznamy o vyhláseniach o náležitej starostlivosti
  5
  rokov od dátumu sprístupnenia prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31.

3.   Hospodársky subjekt preberá zodpovednosť za súlad príslušnej komodity alebo výrobku s požiadavkami tohto nariadenia. Hospodárske subjekty
  preto musia vynaložiť primerané a zdokumentované úsilie na podporu dodržiavania ustanovení a požiadaviek stanovených v tomto nariadení malými poľnohospodármi.
  Uchovávajú záznamy o vyhláseniach o náležitej starostlivosti počas
  piatich
  rokov od dátumu sprístupnenia prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31
  a sprístupňujú vyhlásenia o náležitej starostlivosti hospodárskym subjektom a obchodníkom ďalej v dodávateľskom reťazci.

Pozmeňujúci návrh 109

Pozmeňujúci návrh 109

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 5 – písmeno a

Článok 4 – odsek 5 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3
  písm. a) alebo b)
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3
  písm. a) alebo b)
  ;

písm. a) alebo b)

| a) | príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

a)

príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3;

Pozmeňujúci návrh 110

Pozmeňujúci návrh 110

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 5 – písmeno b

Článok 4 – odsek 5 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | uplatňovaním náležitej starostlivosti sa odhalilo nezanedbateľné riziko, že príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3
  písm. a) alebo b); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

uplatňovaním náležitej starostlivosti sa odhalilo nezanedbateľné riziko, že príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3
  písm. a) alebo b);

písm. a) alebo b);

| b) | uplatňovaním náležitej starostlivosti sa odhalilo nezanedbateľné riziko, že príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

b)

uplatňovaním náležitej starostlivosti sa odhalilo nezanedbateľné riziko, že príslušné komodity a výrobky nie sú v súlade s článkom 3;

;

Pozmeňujúci návrh 111

Pozmeňujúci návrh 111

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 5 a (nový)

Článok 4 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hospodárske subjekty sú povinné mať zavedený systém na prijímanie odôvodnených obáv zainteresovaných strán a dôkladne prešetriť všetky odôvodnené obavy zadané podľa tohto systému. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Hospodárske subjekty sú povinné mať zavedený systém na prijímanie odôvodnených obáv zainteresovaných strán a dôkladne prešetriť všetky odôvodnené obavy zadané podľa tohto systému.

Pozmeňujúci návrh 112

Pozmeňujúci návrh 112

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 6

Článok 4 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Hospodárske subjekty, ktoré dostali nové informácie vrátane opodstatnených obáv, že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už umiestnili na trh,
  nie sú v súlade
  s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok umiestnili na trh. V prípade vývozu z trhu Únie hospodárske subjekty informujú príslušný orgán členského štátu, ktorý je krajinou výroby. | 6.   Hospodárske subjekty, ktoré dostali
  alebo zistili
  nové
  relevantné
  informácie vrátane opodstatnených obáv
  alebo informácie poskytnuté prostredníctvom mechanizmu rýchleho varovania, ktoré naznačujú nezanedbateľné riziko
  , že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už umiestnili na trh,
  predstavujú riziko nesúladu
  s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok umiestnili na trh
  , ako aj obchodníkov, ktorým príslušnú komoditu alebo výrobok dodali, s cieľom zabrániť ďalšiemu obehu na trhu Únie alebo vývozu z neho
  . V prípade vývozu z trhu Únie hospodárske subjekty informujú príslušný orgán členského štátu, ktorý je krajinou výroby. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Hospodárske subjekty, ktoré dostali nové informácie vrátane opodstatnených obáv, že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už umiestnili na trh,
  nie sú v súlade
  s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok umiestnili na trh. V prípade vývozu z trhu Únie hospodárske subjekty informujú príslušný orgán členského štátu, ktorý je krajinou výroby.

6.   Hospodárske subjekty, ktoré dostali
  alebo zistili
  nové
  relevantné
  informácie vrátane opodstatnených obáv
  alebo informácie poskytnuté prostredníctvom mechanizmu rýchleho varovania, ktoré naznačujú nezanedbateľné riziko
  , že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už umiestnili na trh,
  predstavujú riziko nesúladu
  s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok umiestnili na trh
  , ako aj obchodníkov, ktorým príslušnú komoditu alebo výrobok dodali, s cieľom zabrániť ďalšiemu obehu na trhu Únie alebo vývozu z neho
  . V prípade vývozu z trhu Únie hospodárske subjekty informujú príslušný orgán členského štátu, ktorý je krajinou výroby.

Pozmeňujúci návrh 113

Pozmeňujúci návrh 113

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 7

Článok 4 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Hospodárske subjekty ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 15, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov. | 7.   
  Príslušné orgány každoročne overujú systém náležitej starostlivosti hospodárskych subjektov.
  Hospodárske subjekty
  taktiež
  ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 15, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Hospodárske subjekty ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 15, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov.

7.   
  Príslušné orgány každoročne overujú systém náležitej starostlivosti hospodárskych subjektov.
  Hospodárske subjekty
  taktiež
  ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 15, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov.

Pozmeňujúci návrh 114

Pozmeňujúci návrh 114

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 7 a (nový)

Článok 4 – odsek 7 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Hospodárske subjekty musia prijať potrebné opatrenia na to, aby: |
| | a) | vo svojom dodávateľskom reťazci zmysluplne spolupracovali so zraniteľnými zainteresovanými stranami, ako sú malí poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7a.
     
  Hospodárske subjekty musia prijať potrebné opatrenia na to, aby:

a)

a)

vo svojom dodávateľskom reťazci zmysluplne spolupracovali so zraniteľnými zainteresovanými stranami, ako sú malí poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity;

vo svojom dodávateľskom reťazci zmysluplne spolupracovali so zraniteľnými zainteresovanými stranami, ako sú malí poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity;

| b) | zabezpečili adekvátnu pomoc a spravodlivú odmenu týmto zraniteľným zainteresovaným stranám, aby tak ich komodity a výrobky mohli dodržiavať pravidlá najmä v oblasti požiadavky geolokalizácie, a aby sa zabezpečilo spravodlivé rozdelenie nákladov vyplývajúcich z vykonávania tohto nariadenia medzi rôznymi subjektami hodnotového reťazca; a |
| --- | --- |

b)

b)

zabezpečili adekvátnu pomoc a spravodlivú odmenu týmto zraniteľným zainteresovaným stranám, aby tak ich komodity a výrobky mohli dodržiavať pravidlá najmä v oblasti požiadavky geolokalizácie, a aby sa zabezpečilo spravodlivé rozdelenie nákladov vyplývajúcich z vykonávania tohto nariadenia medzi rôznymi subjektami hodnotového reťazca; a

zabezpečili adekvátnu pomoc a spravodlivú odmenu týmto zraniteľným zainteresovaným stranám, aby tak ich komodity a výrobky mohli dodržiavať pravidlá najmä v oblasti požiadavky geolokalizácie, a aby sa zabezpečilo spravodlivé rozdelenie nákladov vyplývajúcich z vykonávania tohto nariadenia medzi rôznymi subjektami hodnotového reťazca; a

| c) | sledovali plnenia dohodnutých záväzkov, čím zabezpečia riešenie nepriaznivých vplyvov na identifikované zraniteľné zainteresované strany. |
| --- | --- |

c)

c)

sledovali plnenia dohodnutých záväzkov, čím zabezpečia riešenie nepriaznivých vplyvov na identifikované zraniteľné zainteresované strany.

sledovali plnenia dohodnutých záväzkov, čím zabezpečia riešenie nepriaznivých vplyvov na identifikované zraniteľné zainteresované strany.

Pozmeňujúci návrh 115

Pozmeňujúci návrh 115

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 a (nový)

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 4a |
| | Povinnosti obchodníkov a výnimky pre obchodníkov, ktorí sú MSP |
| | 1.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, smú na trhu sprístupňovať relevantné komodity a výrobky len vtedy, ak majú informácie požadované podľa odseku 3. |
| | 2.
     
  Obchodníci, ktorí nie sú MSP, sa považujú za hospodárske subjekty a vzťahujú sa na nich povinnosti a ustanovenia článkov 3, 4, 5, 8 až 12, článku 14 ods. 9 a článkov 15 a 20 tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky, ktoré sprístupňujú na trhu Únie. |
| | 3.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, zhromažďujú a uchovávajú tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov, ktoré zamýšľajú sprístupniť na trhu: |
| | a) | meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 4a

Článok 4a

Povinnosti obchodníkov a výnimky pre obchodníkov, ktorí sú MSP

Povinnosti obchodníkov a výnimky pre obchodníkov, ktorí sú MSP

1.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, smú na trhu sprístupňovať relevantné komodity a výrobky len vtedy, ak majú informácie požadované podľa odseku 3.

2.
     
  Obchodníci, ktorí nie sú MSP, sa považujú za hospodárske subjekty a vzťahujú sa na nich povinnosti a ustanovenia článkov 3, 4, 5, 8 až 12, článku 14 ods. 9 a článkov 15 a 20 tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky, ktoré sprístupňujú na trhu Únie.

3.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, zhromažďujú a uchovávajú tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov, ktoré zamýšľajú sprístupniť na trhu:

a)

a)

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky;

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky;

| b) | meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali. |
| --- | --- |

b)

b)

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali.

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali.

4.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, uchovávajú informácie uvedené v tomto článku najmenej počas piatich rokov a na požiadanie dané informácie poskytujú príslušným orgánom.

5.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP a ktorí dostali alebo zistili nové relevantné informácie vrátane opodstatnených obáv, ktoré naznačujú nezanedbateľné riziko, že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už sprístupnili na trhu, nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok sprístupnili na trhu.

6.
     
  Obchodníci bez ohľadu na to, či sú MSP alebo nie, ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 16, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov.

7.
     
  Komisia môže poskytnúť technickú pomoc MSP, ktoré nemajú prostriedky na splnenie požiadaviek podľa tohto článku.

Pozmeňujúci návrh 116

Pozmeňujúci návrh 116

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2

Článok 5 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Splnomocnený zástupca na požiadanie poskytne príslušným orgánom kópiu mandátu v úradnom jazyku Európskej únie. | 2.   Splnomocnený zástupca na požiadanie poskytne príslušným orgánom kópiu mandátu v úradnom jazyku Európskej únie
  a kópiu v jazyku členského štátu, v ktorom sa spracúva vyhlásenie o náležitej starostlivosti, alebo, ak to nie je možné, v angličtine
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Splnomocnený zástupca na požiadanie poskytne príslušným orgánom kópiu mandátu v úradnom jazyku Európskej únie.

2.   Splnomocnený zástupca na požiadanie poskytne príslušným orgánom kópiu mandátu v úradnom jazyku Európskej únie
  a kópiu v jazyku členského štátu, v ktorom sa spracúva vyhlásenie o náležitej starostlivosti, alebo, ak to nie je možné, v angličtine
  .

Pozmeňujúci návrh 117

Pozmeňujúci návrh 117

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6

Článok 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 6 | vypúšťa sa |
| Povinnosti obchodníkov | |
| 1.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, smú na trhu sprístupňovať relevantné komodity a výrobky len vtedy, ak majú informácie požadované podľa odseku 2. | |
| 2.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, zhromažďujú a uchovávajú tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov, ktoré zamýšľajú sprístupniť na trhu: | |
| a) | meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 6

Článok 6

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Povinnosti obchodníkov

Povinnosti obchodníkov

1.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, smú na trhu sprístupňovať relevantné komodity a výrobky len vtedy, ak majú informácie požadované podľa odseku 2.

2.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, zhromažďujú a uchovávajú tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít a výrobkov, ktoré zamýšľajú sprístupniť na trhu:

a)

a)

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky;

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa hospodárskych subjektov alebo obchodníkov, ktorí im dodali príslušné komodity a výrobky;

| b) | meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali. |
| --- | --- |

b)

b)

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali.

meno, registrované obchodné meno alebo zapísaná ochranná známka, poštová adresa, e-mail a, ak je k dispozícii, webová adresa obchodníkov, ktorým príslušné komodity a výrobky dodali.

3.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP, uchovávajú informácie uvedené v tomto článku najmenej počas 5 rokov a na požiadanie dané informácie poskytujú príslušným orgánom.

4.
     
  Obchodníci, ktorí sú MSP a ktorí dostali nové informácie vrátane opodstatnených obáv, že príslušná komodita alebo výrobok, ktoré už sprístupnili na trhu, nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, musia bezodkladne informovať príslušné orgány členských štátov, v ktorých príslušnú komoditu alebo výrobok sprístupnili na trhu.

5.
     
  Obchodníci, ktorí nie sú MSP, sa považujú za hospodárske subjekty a vzťahujú sa na nich povinnosti a ustanovenia článkov 3, 4, 5, 8 až 12, 14 ods. 9 a článkov 15 a 20 tohto nariadenia, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky, ktoré sprístupňujú na trhu Únie.

6.
     
  Obchodníci ponúknu príslušným orgánom akúkoľvek potrebnú pomoc s cieľom uľahčiť vykonávanie kontrol podľa článku 16, a to aj pokiaľ ide o prístup do priestorov a predloženie dokumentácie alebo záznamov.

Pozmeňujúci návrh 118

Pozmeňujúci návrh 118

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1

Článok 7 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 7 | Článok 7 |
| Umiestňovanie na trh hospodárskymi subjektmi so sídlom v tretích krajinách | Umiestňovanie na trh hospodárskymi subjektmi so sídlom v tretích krajinách |
| V prípade, že fyzická alebo právnická osoba so sídlom mimo Únie umiestňuje na trh Únie príslušné komodity a výrobky, prvá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Únii, ktorá kupuje takéto príslušné komodity a výrobky alebo preberá vlastníctvo takýchto príslušných komodít a výrobkov, sa považuje za hospodársky subjekt v zmysle tohto nariadenia. | V prípade, že fyzická alebo právnická osoba
  bez ohľadu na jej veľkosť
  so sídlom mimo Únie umiestňuje na trh Únie príslušné komodity a výrobky, prvá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Únii, ktorá kupuje takéto príslušné komodity a výrobky alebo preberá vlastníctvo takýchto príslušných komodít a výrobkov, sa považuje za hospodársky subjekt v zmysle tohto nariadenia. |
| | Ak žiadny výrobca alebo dovozca nie je usadený v Únii, online trhy dodržiavajú povinnosti stanovené v článkoch 8 až 11 pri výrobkoch a komoditách, v prípade ktorých uľahčujú predaj. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 7

Článok 7

Umiestňovanie na trh hospodárskymi subjektmi so sídlom v tretích krajinách

Umiestňovanie na trh hospodárskymi subjektmi so sídlom v tretích krajinách

V prípade, že fyzická alebo právnická osoba so sídlom mimo Únie umiestňuje na trh Únie príslušné komodity a výrobky, prvá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Únii, ktorá kupuje takéto príslušné komodity a výrobky alebo preberá vlastníctvo takýchto príslušných komodít a výrobkov, sa považuje za hospodársky subjekt v zmysle tohto nariadenia.

V prípade, že fyzická alebo právnická osoba
  bez ohľadu na jej veľkosť
  so sídlom mimo Únie umiestňuje na trh Únie príslušné komodity a výrobky, prvá fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Únii, ktorá kupuje takéto príslušné komodity a výrobky alebo preberá vlastníctvo takýchto príslušných komodít a výrobkov, sa považuje za hospodársky subjekt v zmysle tohto nariadenia.

bez ohľadu na jej veľkosť

Ak žiadny výrobca alebo dovozca nie je usadený v Únii, online trhy dodržiavajú povinnosti stanovené v článkoch 8 až 11 pri výrobkoch a komoditách, v prípade ktorých uľahčujú predaj.

Ak žiadny výrobca alebo dovozca nie je usadený v Únii, online trhy dodržiavajú povinnosti stanovené v článkoch 8 až 11 pri výrobkoch a komoditách, v prípade ktorých uľahčujú predaj.

Pozmeňujúci návrh 119

Pozmeňujúci návrh 119

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 2 a (nový)

Článok 8 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Zložky výrobkov, ktoré už boli podrobené náležitej starostlivosti v súlade s článkom 4 ods. 1, si nevyžadujú dodatočný postup náležitej starostlivosti. Na zložky, na ktoré sa nevzťahuje postup náležitej starostlivosti, sa naďalej uplatňujú požiadavky náležitej starostlivosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Zložky výrobkov, ktoré už boli podrobené náležitej starostlivosti v súlade s článkom 4 ods. 1, si nevyžadujú dodatočný postup náležitej starostlivosti. Na zložky, na ktoré sa nevzťahuje postup náležitej starostlivosti, sa naďalej uplatňujú požiadavky náležitej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 120

Pozmeňujúci návrh 120

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 9 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Hospodárske subjekty zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že príslušné komodity a výrobky sú v súlade s článkom 3. Na tento účel hospodársky subjekt zhromažďuje, organizuje a uchováva počas 5 rokov tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít alebo výrobkov, a to podložené dôkazmi: | Hospodárske subjekty zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že príslušné komodity a výrobky sú v súlade s článkom 3. Na tento účel hospodársky subjekt zhromažďuje, organizuje a uchováva počas 5 rokov tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít alebo výrobkov
  umiestňovaných na trh Únie alebo z neho vyvážaných
  , a to podložené dôkazmi: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Hospodárske subjekty zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že príslušné komodity a výrobky sú v súlade s článkom 3. Na tento účel hospodársky subjekt zhromažďuje, organizuje a uchováva počas 5 rokov tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít alebo výrobkov, a to podložené dôkazmi:

Hospodárske subjekty zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že príslušné komodity a výrobky sú v súlade s článkom 3. Na tento účel hospodársky subjekt zhromažďuje, organizuje a uchováva počas 5 rokov tieto informácie týkajúce sa príslušných komodít alebo výrobkov
  umiestňovaných na trh Únie alebo z neho vyvážaných
  , a to podložené dôkazmi:

umiestňovaných na trh Únie alebo z neho vyvážaných

Pozmeňujúci návrh 121

Pozmeňujúci návrh 121

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno a

Článok 9 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | opis vrátane obchodného mena a typu príslušných komodít a výrobkov, ako aj, ak je to relevantné, bežný názov druhu a jeho úplné vedecké meno; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

opis vrátane obchodného mena a typu príslušných komodít a výrobkov, ako aj, ak je to relevantné, bežný názov druhu a jeho úplné vedecké meno;

| a) | opis vrátane obchodného mena a typu príslušných komodít a výrobkov, ako aj, ak je to relevantné, bežný názov druhu a jeho úplné vedecké meno;
  opis výrobku obsahuje zoznam komodít, ktoré obsahuje alebo ktoré sa používajú na výrobu týchto výrobkov; v prípade živočíšnych výrobkov opis zahŕňa zoznam komodít používaných na kŕmenie zvierat; |
| --- | --- |

a)

opis vrátane obchodného mena a typu príslušných komodít a výrobkov, ako aj, ak je to relevantné, bežný názov druhu a jeho úplné vedecké meno;
  opis výrobku obsahuje zoznam komodít, ktoré obsahuje alebo ktoré sa používajú na výrobu týchto výrobkov; v prípade živočíšnych výrobkov opis zahŕňa zoznam komodít používaných na kŕmenie zvierat;

opis výrobku obsahuje zoznam komodít, ktoré obsahuje alebo ktoré sa používajú na výrobu týchto výrobkov; v prípade živočíšnych výrobkov opis zahŕňa zoznam komodít používaných na kŕmenie zvierat;

Pozmeňujúci návrh 122

Pozmeňujúci návrh 122

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c

Článok 9 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | identifikácia krajiny výroby; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

identifikácia krajiny výroby;

| c) | identifikácia krajiny výroby
  alebo jej častí
  ; |
| --- | --- |

c)

identifikácia krajiny výroby
  alebo jej častí
  ;

alebo jej častí

Pozmeňujúci návrh 123

Pozmeňujúci návrh 123

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno d

Článok 9 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka
  všetkých plôch
  pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky,
  ako aj
  dátum alebo časový rozsah
  výroby
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka
  všetkých plôch
  pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky,
  ako aj
  dátum alebo časový rozsah
  výroby
  ;

všetkých plôch

ako aj

výroby

| d) | geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka
  pre všetky plochy
  pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky,
  alebo súradnice geolokalizácie, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka všetkých bodov polygónu pre plochy pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky; každé odlesňovanie alebo degradácia na daných pozemkoch, buď identifikované jedným bodom zemepisnej šírky a dĺžky, alebo polygónom, automaticky vylučuje všetky výrobky a komodity z týchto pozemkov, ich uvádzanie na trh a sprístupňovanie na trhu alebo vývoz z trhu; hospodárske subjekty poskytnú
  dátum alebo časový rozsah
  alebo obdobie zberu produkcie komodity alebo výrobku
  ;
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o veľkosť pozemkov, na ktorých sú spoločnosti povinné poskytovať polygóny ako jediný prostriedok geolokalizácie pre príslušné komodity a výrobky; |
| --- | --- |

d)

geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka
  pre všetky plochy
  pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky,
  alebo súradnice geolokalizácie, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka všetkých bodov polygónu pre plochy pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky; každé odlesňovanie alebo degradácia na daných pozemkoch, buď identifikované jedným bodom zemepisnej šírky a dĺžky, alebo polygónom, automaticky vylučuje všetky výrobky a komodity z týchto pozemkov, ich uvádzanie na trh a sprístupňovanie na trhu alebo vývoz z trhu; hospodárske subjekty poskytnú
  dátum alebo časový rozsah
  alebo obdobie zberu produkcie komodity alebo výrobku
  ;
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o veľkosť pozemkov, na ktorých sú spoločnosti povinné poskytovať polygóny ako jediný prostriedok geolokalizácie pre príslušné komodity a výrobky;

pre všetky plochy

alebo súradnice geolokalizácie, zemepisná šírka a zemepisná dĺžka všetkých bodov polygónu pre plochy pozemku, kde sa vyrobili príslušné komodity a výrobky; každé odlesňovanie alebo degradácia na daných pozemkoch, buď identifikované jedným bodom zemepisnej šírky a dĺžky, alebo polygónom, automaticky vylučuje všetky výrobky a komodity z týchto pozemkov, ich uvádzanie na trh a sprístupňovanie na trhu alebo vývoz z trhu; hospodárske subjekty poskytnú

alebo obdobie zberu produkcie komodity alebo výrobku

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o veľkosť pozemkov, na ktorých sú spoločnosti povinné poskytovať polygóny ako jediný prostriedok geolokalizácie pre príslušné komodity a výrobky;

Pozmeňujúci návrh 124

Pozmeňujúci návrh 124

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| h) | adekvátne a overiteľné informácie o tom, že výroba sa uskutočnila v súlade s príslušnými právnymi predpismi krajiny výroby
  vrátane akéhokoľvek dojednania udeľujúceho právo využívať príslušnú oblasť na účely výroby príslušnej komodity; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

h)

adekvátne a overiteľné informácie o tom, že výroba sa uskutočnila v súlade s príslušnými právnymi predpismi krajiny výroby
  vrátane akéhokoľvek dojednania udeľujúceho právo využívať príslušnú oblasť na účely výroby príslušnej komodity;

vrátane akéhokoľvek dojednania udeľujúceho právo využívať príslušnú oblasť na účely výroby príslušnej komodity;

| h) | adekvátne a overiteľné informácie o tom, že výroba sa uskutočnila v súlade s príslušnými právnymi predpismi krajiny výroby,
  ako aj s príslušnými právami a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28; |
| --- | --- |

h)

adekvátne a overiteľné informácie o tom, že výroba sa uskutočnila v súlade s príslušnými právnymi predpismi krajiny výroby,
  ako aj s príslušnými právami a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28;

ako aj s príslušnými právami a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28;

Pozmeňujúci návrh 125

Pozmeňujúci návrh 125

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h a (nové)

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ha) | adekvátne a overiteľné informácie získané prostredníctvom nezávislých auditov a primeraných konzultačných postupov o tom, že na oblasť využívanú na účely výroby príslušných komodít a výrobkov sa nevzťahujú žiadne nároky na základe práv pôvodného obyvateľstva, obyčajových práv alebo iných legitímnych práv k držbe pôdy, ani nie je predmetom žiadneho sporu týkajúceho sa jej využívania, vlastníctva alebo obsadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ha)

ha)

adekvátne a overiteľné informácie získané prostredníctvom nezávislých auditov a primeraných konzultačných postupov o tom, že na oblasť využívanú na účely výroby príslušných komodít a výrobkov sa nevzťahujú žiadne nároky na základe práv pôvodného obyvateľstva, obyčajových práv alebo iných legitímnych práv k držbe pôdy, ani nie je predmetom žiadneho sporu týkajúceho sa jej využívania, vlastníctva alebo obsadenia;

adekvátne a overiteľné informácie získané prostredníctvom nezávislých auditov a primeraných konzultačných postupov o tom, že na oblasť využívanú na účely výroby príslušných komodít a výrobkov sa nevzťahujú žiadne nároky na základe práv pôvodného obyvateľstva, obyčajových práv alebo iných legitímnych práv k držbe pôdy, ani nie je predmetom žiadneho sporu týkajúceho sa jej využívania, vlastníctva alebo obsadenia;

Pozmeňujúci návrh 126

Pozmeňujúci návrh 126

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h b (nové)

Článok 9 – odsek 1 – písmeno h b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | hb) | adekvátne a overiteľné informácie zverejňujúce názory akýchkoľvek pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných skupín, ktoré si uplatňujú práva k držbe pôdy v súvislosti s oblasťou využívanou na účely výroby príslušných komodít a výrobkov, pokiaľ ide o výrobu týchto príslušných komodít a výrobkov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

hb)

hb)

adekvátne a overiteľné informácie zverejňujúce názory akýchkoľvek pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných skupín, ktoré si uplatňujú práva k držbe pôdy v súvislosti s oblasťou využívanou na účely výroby príslušných komodít a výrobkov, pokiaľ ide o výrobu týchto príslušných komodít a výrobkov.

adekvátne a overiteľné informácie zverejňujúce názory akýchkoľvek pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných skupín, ktoré si uplatňujú práva k držbe pôdy v súvislosti s oblasťou využívanou na účely výroby príslušných komodít a výrobkov, pokiaľ ide o výrobu týchto príslušných komodít a výrobkov.

Pozmeňujúci návrh 127

Pozmeňujúci návrh 127

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1 a (nový)

Článok 9 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Finančné inštitúcie zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že poskytovanie finančných služieb klientom je v súlade s článkom 11a. Informácie, dokumenty a údaje zahŕňajú aspoň: |
| | a) | opis hospodárskych činností zákazníka, aktivít subjektov, ktoré zákazník ovláda, hospodárskych aktivít zákazníkových dodávateľov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Finančné inštitúcie zbierajú informácie, dokumenty a údaje, ktoré preukazujú, že poskytovanie finančných služieb klientom je v súlade s článkom 11a. Informácie, dokumenty a údaje zahŕňajú aspoň:

a)

a)

opis hospodárskych činností zákazníka, aktivít subjektov, ktoré zákazník ovláda, hospodárskych aktivít zákazníkových dodávateľov;

opis hospodárskych činností zákazníka, aktivít subjektov, ktoré zákazník ovláda, hospodárskych aktivít zákazníkových dodávateľov;

| b) | informácie o príslušných komoditách a výrobkoch uvádzaných na trh Únie, sprístupňovaných na ňom alebo vyvážaných z neho a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

b)

informácie o príslušných komoditách a výrobkoch uvádzaných na trh Únie, sprístupňovaných na ňom alebo vyvážaných z neho a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia;

informácie o príslušných komoditách a výrobkoch uvádzaných na trh Únie, sprístupňovaných na ňom alebo vyvážaných z neho a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia;

| c) | používanie príslušných komodít a výrobkov na činnosti podľa písmena a) vrátane informácií o skutočne používaných príslušných komoditách a výrobkoch a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

c)

c)

používanie príslušných komodít a výrobkov na činnosti podľa písmena a) vrátane informácií o skutočne používaných príslušných komoditách a výrobkoch a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia;

používanie príslušných komodít a výrobkov na činnosti podľa písmena a) vrátane informácií o skutočne používaných príslušných komoditách a výrobkoch a o súvisiacom vykonávaní náležitej starostlivosti podľa tohto nariadenia;

| d) | politiky prijaté a vykonávané zákazníkom a subjektmi a dodávateľmi uvedenými v písmene a) s cieľom zabezpečiť, aby ich činnosti nespôsobovali odlesňovanie, degradáciu lesov alebo konverziu lesov; |
| --- | --- |

d)

d)

politiky prijaté a vykonávané zákazníkom a subjektmi a dodávateľmi uvedenými v písmene a) s cieľom zabezpečiť, aby ich činnosti nespôsobovali odlesňovanie, degradáciu lesov alebo konverziu lesov;

politiky prijaté a vykonávané zákazníkom a subjektmi a dodávateľmi uvedenými v písmene a) s cieľom zabezpečiť, aby ich činnosti nespôsobovali odlesňovanie, degradáciu lesov alebo konverziu lesov;

| e) | identifikácia krajiny výroby a geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka všetkých plôch pozemkov, na ktorých sa majú príslušné komodity a výrobky vyrábať. |
| --- | --- |

e)

e)

identifikácia krajiny výroby a geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka všetkých plôch pozemkov, na ktorých sa majú príslušné komodity a výrobky vyrábať.

identifikácia krajiny výroby a geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka všetkých plôch pozemkov, na ktorých sa majú príslušné komodity a výrobky vyrábať.

Pozmeňujúce návrh y 128 a 253

Pozmeňujúce návrh y 128 a 253

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 3

Článok 9 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom doplniť odsek 1, pokiaľ ide o ďalšie relevantné informácie, ktoré sa majú získať a ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie účinnosti systému náležitej starostlivosti. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom doplniť odsek 1, pokiaľ ide o ďalšie relevantné informácie, ktoré sa majú získať a ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie účinnosti systému náležitej starostlivosti.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 129

Pozmeňujúci návrh 129

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 3 a (nový)

Článok 9 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom doplniť odsek 1 a odsek 1a, pokiaľ ide o ďalšie relevantné informácie, ktoré sa majú získať a ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie účinnosti systému náležitej starostlivosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom doplniť odsek 1 a odsek 1a, pokiaľ ide o ďalšie relevantné informácie, ktoré sa majú získať a ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie účinnosti systému náležitej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 130

Pozmeňujúci návrh 130

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1

Článok 10 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Hospodárske subjekty overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že príslušné komodity a výrobky určené na umiestnenie na trh Únie alebo na vývoz z trhu Únie nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia. Ak hospodárske subjekty nedokážu preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie ani ich vyviezť. | 1.   Hospodárske subjekty
  a finančné inštitúcie
  overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že príslušné komodity a výrobky určené na umiestnenie na trh Únie alebo na vývoz z trhu Únie nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia.
  Ak hospodársky subjekt nie je schopný primerane zhromaždiť informácie požadované podľa tohto nariadenia, má právo požiadať príslušný orgán o objasnenie alebo pomoc pri vykonávaní.
  Ak hospodárske subjekty nedokážu preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie ani ich vyviezť.
  Ak finančné inštitúcie nedokážu dospieť k záveru, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú dotknutým zákazníkom poskytovať finančné služby. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Hospodárske subjekty overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že príslušné komodity a výrobky určené na umiestnenie na trh Únie alebo na vývoz z trhu Únie nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia. Ak hospodárske subjekty nedokážu preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie ani ich vyviezť.

1.   Hospodárske subjekty
  a finančné inštitúcie
  overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že príslušné komodity a výrobky určené na umiestnenie na trh Únie alebo na vývoz z trhu Únie nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia.
  Ak hospodársky subjekt nie je schopný primerane zhromaždiť informácie požadované podľa tohto nariadenia, má právo požiadať príslušný orgán o objasnenie alebo pomoc pri vykonávaní.
  Ak hospodárske subjekty nedokážu preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú umiestniť príslušnú komoditu alebo výrobok na trh Únie ani ich vyviezť.
  Ak finančné inštitúcie nedokážu dospieť k záveru, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmú dotknutým zákazníkom poskytovať finančné služby.

Pozmeňujúci návrh 131

Pozmeňujúci návrh 131

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

Článok 10 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | prítomnosť zraniteľného obyvateľstva, pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných držiteľov obyčajových pozemkových práv v krajine a jej časti príslušnej komodity alebo výrobku; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

prítomnosť zraniteľného obyvateľstva, pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných držiteľov obyčajových pozemkových práv v krajine a jej časti príslušnej komodity alebo výrobku;

prítomnosť zraniteľného obyvateľstva, pôvodných obyvateľov, miestnych komunít a iných držiteľov obyčajových pozemkových práv v krajine a jej časti príslušnej komodity alebo výrobku;

Pozmeňujúci návrh 132

Pozmeňujúci návrh 132

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno b b (nové)

Článok 10 – odsek 2 – písmeno b b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | existencia nárokov alebo sporov týkajúcich sa využívania, vlastníctva alebo výkonu obyčajových pozemkových práv v oblasti využívanej na účely výroby príslušnej komodity alebo výrobku, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú formálne registrované; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

existencia nárokov alebo sporov týkajúcich sa využívania, vlastníctva alebo výkonu obyčajových pozemkových práv v oblasti využívanej na účely výroby príslušnej komodity alebo výrobku, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú formálne registrované;

existencia nárokov alebo sporov týkajúcich sa využívania, vlastníctva alebo výkonu obyčajových pozemkových práv v oblasti využívanej na účely výroby príslušnej komodity alebo výrobku, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú formálne registrované;

Pozmeňujúci návrh 133

Pozmeňujúci návrh 133

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno c

Článok 10 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | rozšírenosť odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov v krajine, regióne a oblasti výroby príslušnej komodity alebo výrobku; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

rozšírenosť odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov v krajine, regióne a oblasti výroby príslušnej komodity alebo výrobku;

alebo

| c) | rozšírenosť odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  v krajine, regióne a oblasti výroby príslušnej komodity alebo výrobku; |
| --- | --- |

c)

rozšírenosť odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov
  v krajine, regióne a oblasti výroby príslušnej komodity alebo výrobku;

alebo konverzie lesov

Pozmeňujúci návrh 134

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno e

Článok 10 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | obavy v súvislosti s krajinou výroby a pôvodu, ako je úroveň korupcie, rozšírenosť falšovania dokumentov a údajov, nedostatočné presadzovanie
  práva
  , ozbrojený konflikt alebo prítomnosť sankcií uložených Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov alebo Radou Európskej únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

obavy v súvislosti s krajinou výroby a pôvodu, ako je úroveň korupcie, rozšírenosť falšovania dokumentov a údajov, nedostatočné presadzovanie
  práva
  , ozbrojený konflikt alebo prítomnosť sankcií uložených Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov alebo Radou Európskej únie;

práva

| e) | obavy v súvislosti s krajinou výroby
  alebo jej častí v súlade s článkom 27
  a pôvodu, ako je úroveň korupcie, rozšírenosť falšovania dokumentov a údajov,
  absencia
  ,
  porušovanie alebo
  nedostatočné presadzovanie
  práv k držbe pôdy a práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít
  , ozbrojený konflikt alebo prítomnosť sankcií uložených Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov alebo Radou Európskej únie; |
| --- | --- |

e)

obavy v súvislosti s krajinou výroby
  alebo jej častí v súlade s článkom 27
  a pôvodu, ako je úroveň korupcie, rozšírenosť falšovania dokumentov a údajov,
  absencia
  ,
  porušovanie alebo
  nedostatočné presadzovanie
  práv k držbe pôdy a práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít
  , ozbrojený konflikt alebo prítomnosť sankcií uložených Bezpečnostnou radou Organizácie Spojených národov alebo Radou Európskej únie;

alebo jej častí v súlade s článkom 27

absencia

porušovanie alebo

práv k držbe pôdy a práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít

Pozmeňujúci návrh 135

Pozmeňujúci návrh 135

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno f

Článok 10 – odsek 2 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | zložitosť príslušného dodávateľského reťazca, najmä ťažkosti pri vytvorení spojitosti medzi komoditami a/alebo výrobkami a plochou pozemku, kde boli vyrobené; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

zložitosť príslušného dodávateľského reťazca, najmä ťažkosti pri vytvorení spojitosti medzi komoditami a/alebo výrobkami a plochou pozemku, kde boli vyrobené;

| f) | zložitosť príslušného dodávateľského reťazca, najmä ťažkosti pri vytvorení spojitosti medzi komoditami a/alebo výrobkami a plochou pozemku, kde boli vyrobené,
  alebo vnútroštátne pravidlá ochrany údajov, ktoré zakazujú prenos takýchto údajov
  ; |
| --- | --- |

f)

zložitosť príslušného dodávateľského reťazca, najmä ťažkosti pri vytvorení spojitosti medzi komoditami a/alebo výrobkami a plochou pozemku, kde boli vyrobené,
  alebo vnútroštátne pravidlá ochrany údajov, ktoré zakazujú prenos takýchto údajov
  ;

alebo vnútroštátne pravidlá ochrany údajov, ktoré zakazujú prenos takýchto údajov

Pozmeňujúci návrh 136

Pozmeňujúci návrh 136

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno g

Článok 10 – odsek 2 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | riziko zmiešania s výrobkami neznámeho pôvodu alebo vyrobenými v oblastiach, kde došlo alebo dochádza k odlesňovaniu
  alebo
  degradácii lesov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

g)

riziko zmiešania s výrobkami neznámeho pôvodu alebo vyrobenými v oblastiach, kde došlo alebo dochádza k odlesňovaniu
  alebo
  degradácii lesov;

alebo

| g) | riziko zmiešania s výrobkami neznámeho pôvodu alebo vyrobenými v oblastiach, kde došlo alebo dochádza k odlesňovaniu, degradácii lesov
  alebo konverzii lesov, ako aj k porušovaniu príslušných právnych predpisov
  ; |
| --- | --- |

g)

riziko zmiešania s výrobkami neznámeho pôvodu alebo vyrobenými v oblastiach, kde došlo alebo dochádza k odlesňovaniu, degradácii lesov
  alebo konverzii lesov, ako aj k porušovaniu príslušných právnych predpisov
  ;

alebo konverzii lesov, ako aj k porušovaniu príslušných právnych predpisov

Pozmeňujúci návrh 137

Pozmeňujúci návrh 137

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno h a (nové)

Článok 10 – odsek 2 – písmeno h a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ha) | výsledok dialógov s viacerými zainteresovanými stranami, do ktorých sa aktívne zapojili dotknuté strany, ako sú drobní poľnohospodári, MSP, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ha)

ha)

výsledok dialógov s viacerými zainteresovanými stranami, do ktorých sa aktívne zapojili dotknuté strany, ako sú drobní poľnohospodári, MSP, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity;

výsledok dialógov s viacerými zainteresovanými stranami, do ktorých sa aktívne zapojili dotknuté strany, ako sú drobní poľnohospodári, MSP, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity;

Pozmeňujúci návrh 138

Pozmeňujúci návrh 138

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 2 – písmeno i a (nové)

Článok 10 – odsek 2 – písmeno i a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ia) | informácie poskytované prostredníctvom mechanizmu rýchleho varovania; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ia)

ia)

informácie poskytované prostredníctvom mechanizmu rýchleho varovania;

informácie poskytované prostredníctvom mechanizmu rýchleho varovania;

Pozmeňujúci návrh 245

Pozmeňujúci návrh 245

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 3

Článok 10 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Výrobky z dreva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2173/2005 a na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT z funkčného licenčného systému, sa považujú za výrobky, ktoré sú v súlade s 
  článkom
  3 písm. b) tohto nariadenia. | 3.   Výrobky z dreva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2173/2005 a na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT z funkčného licenčného systému, sa považujú za výrobky, ktoré sú v súlade s 
  pravidlami platnými v krajine výroby, ako sa stanovuje v článku
  3 písm. b
  ) a v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28 písm. a
  ) tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Výrobky z dreva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2173/2005 a na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT z funkčného licenčného systému, sa považujú za výrobky, ktoré sú v súlade s 
  článkom
  3 písm. b) tohto nariadenia.

3.   Výrobky z dreva, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2173/2005 a na ktoré sa vzťahuje platná licencia FLEGT z funkčného licenčného systému, sa považujú za výrobky, ktoré sú v súlade s 
  pravidlami platnými v krajine výroby, ako sa stanovuje v článku
  3 písm. b
  ) a v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28 písm. a
  ) tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 140

Pozmeňujúci návrh 140

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 4

Článok 10 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Okrem prípadov, keď analýza vykonaná v súlade s odsekom 1 umožňuje hospodárskemu subjektu zistiť, či neexistuje žiadne alebo existuje zanedbateľné riziko, že príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, hospodársky subjekt prijme pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom postupy a opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sú adekvátne na dosiahnutie žiadneho alebo zanedbateľného rizika. Môže to zahŕňať požadovanie dodatočných informácií, údajov alebo dokumentov, vykonávanie nezávislých prieskumov alebo auditov alebo iné opatrenia týkajúce sa požiadaviek na informácie stanovených v článku 9. | 4.   Okrem prípadov, keď analýza vykonaná v súlade s odsekom 1 umožňuje hospodárskemu subjektu zistiť, či neexistuje žiadne alebo existuje zanedbateľné riziko, že príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, hospodársky subjekt prijme pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom postupy a opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sú adekvátne na dosiahnutie žiadneho alebo zanedbateľného rizika. Môže to zahŕňať požadovanie dodatočných informácií, údajov alebo dokumentov, vykonávanie nezávislých prieskumov alebo auditov,
  budovanie kapacít a finančné investície pre drobných poľnohospodárov
  alebo iné opatrenia týkajúce sa požiadaviek na informácie stanovených v článku 9. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Okrem prípadov, keď analýza vykonaná v súlade s odsekom 1 umožňuje hospodárskemu subjektu zistiť, či neexistuje žiadne alebo existuje zanedbateľné riziko, že príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, hospodársky subjekt prijme pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom postupy a opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sú adekvátne na dosiahnutie žiadneho alebo zanedbateľného rizika. Môže to zahŕňať požadovanie dodatočných informácií, údajov alebo dokumentov, vykonávanie nezávislých prieskumov alebo auditov alebo iné opatrenia týkajúce sa požiadaviek na informácie stanovených v článku 9.

4.   Okrem prípadov, keď analýza vykonaná v súlade s odsekom 1 umožňuje hospodárskemu subjektu zistiť, či neexistuje žiadne alebo existuje zanedbateľné riziko, že príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s požiadavkami tohto nariadenia, hospodársky subjekt prijme pred umiestnením príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo pred ich vývozom postupy a opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sú adekvátne na dosiahnutie žiadneho alebo zanedbateľného rizika. Môže to zahŕňať požadovanie dodatočných informácií, údajov alebo dokumentov, vykonávanie nezávislých prieskumov alebo auditov,
  budovanie kapacít a finančné investície pre drobných poľnohospodárov
  alebo iné opatrenia týkajúce sa požiadaviek na informácie stanovených v článku 9.

Pozmeňujúci návrh 141

Pozmeňujúci návrh 141

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 4 a (nový)

Článok 10 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  V prípade potreby hospodárske subjekty zabezpečia, aby boli prijaté opatrenia na posudzovanie a zmiernenie rizík, ktoré zabezpečia účasť a konzultácie s pôvodným obyvateľstvom, miestnymi komunitami a ďalšími držiteľmi obyčajového pozemkového práva v oblasti výroby príslušných komodít a výrobkov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.
     
  V prípade potreby hospodárske subjekty zabezpečia, aby boli prijaté opatrenia na posudzovanie a zmiernenie rizík, ktoré zabezpečia účasť a konzultácie s pôvodným obyvateľstvom, miestnymi komunitami a ďalšími držiteľmi obyčajového pozemkového práva v oblasti výroby príslušných komodít a výrobkov.

Pozmeňujúci návrh 142

Pozmeňujúci návrh 142

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 6 – písmeno a

Článok 10 – odsek 6 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | modelové postupy riadenia rizík, podávanie správ, vedenie záznamov, vnútorná kontrola a riadenie dodržiavania predpisov, a to aj v prípade hospodárskych subjektov, ktoré nie sú MSP, vymenovanie pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi na úrovni riadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

modelové postupy riadenia rizík, podávanie správ, vedenie záznamov, vnútorná kontrola a riadenie dodržiavania predpisov, a to aj v prípade hospodárskych subjektov, ktoré nie sú MSP, vymenovanie pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi na úrovni riadenia;

| a) | modelové postupy riadenia rizík, podávanie správ, vedenie záznamov, vnútorná kontrola a riadenie dodržiavania predpisov, a to aj v prípade hospodárskych subjektov, ktoré nie sú MSP, vymenovanie pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi na úrovni riadenia,
  s uvedením kontaktných údajov alebo aktuálnej kontaktnej e-mailovej adresy
  ; |
| --- | --- |

a)

modelové postupy riadenia rizík, podávanie správ, vedenie záznamov, vnútorná kontrola a riadenie dodržiavania predpisov, a to aj v prípade hospodárskych subjektov, ktoré nie sú MSP, vymenovanie pracovníka zodpovedného za dodržiavanie súladu s predpismi na úrovni riadenia,
  s uvedením kontaktných údajov alebo aktuálnej kontaktnej e-mailovej adresy
  ;

s uvedením kontaktných údajov alebo aktuálnej kontaktnej e-mailovej adresy

Pozmeňujúci návrh 143

Pozmeňujúci návrh 143

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 7

Článok 10 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Posúdenia rizika sa zdokumentujú, aspoň raz ročne preskúmajú a na požiadanie sprístupnia príslušným orgánom. | 7.   Posúdenia rizika
  a prípadne aj prijaté rozhodnutia na zmiernenie rizika
  sa zdokumentujú, aspoň raz ročne preskúmajú a na požiadanie sprístupnia príslušným orgánom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Posúdenia rizika sa zdokumentujú, aspoň raz ročne preskúmajú a na požiadanie sprístupnia príslušným orgánom.

7.   Posúdenia rizika
  a prípadne aj prijaté rozhodnutia na zmiernenie rizika
  sa zdokumentujú, aspoň raz ročne preskúmajú a na požiadanie sprístupnia príslušným orgánom.

Pozmeňujúci návrh 144

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1

Článok 11 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom uplatňovať náležitú starostlivosť v súlade s článkom 8 hospodárske subjekty zriadia a aktualizujú systém náležitej starostlivosti na účely zabezpečenia, že dokážu zaručiť súlad s požiadavkami stanovenými v článku 3
  písm. a) a b)
  . Systém náležitej starostlivosti sa preskúma aspoň raz ročne a 
  v prípade potreby
  sa prispôsobí novému vývoju a bude zohľadňovať nový vývoj, ktorý môže ovplyvniť uplatňovanie náležitej starostlivosti. Hospodárske subjekty uchovávajú záznamy o aktualizáciách v systéme(-och) náležitej starostlivosti počas
  5
  rokov. | 1.   S cieľom uplatňovať náležitú starostlivosť v súlade s článkom 8 hospodárske subjekty zriadia a aktualizujú systém náležitej starostlivosti na účely zabezpečenia, že dokážu zaručiť súlad s požiadavkami stanovenými v článku 3. Systém náležitej starostlivosti sa preskúma aspoň raz ročne a sa prispôsobí novému vývoju a bude zohľadňovať nový vývoj, ktorý môže ovplyvniť uplatňovanie náležitej starostlivosti,
  keď sa o ňom hospodárske subjekty dozvedia
  . Hospodárske subjekty uchovávajú záznamy o aktualizáciách v systéme(-och) náležitej starostlivosti počas
  piatich
  rokov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   S cieľom uplatňovať náležitú starostlivosť v súlade s článkom 8 hospodárske subjekty zriadia a aktualizujú systém náležitej starostlivosti na účely zabezpečenia, že dokážu zaručiť súlad s požiadavkami stanovenými v článku 3
  písm. a) a b)
  . Systém náležitej starostlivosti sa preskúma aspoň raz ročne a 
  v prípade potreby
  sa prispôsobí novému vývoju a bude zohľadňovať nový vývoj, ktorý môže ovplyvniť uplatňovanie náležitej starostlivosti. Hospodárske subjekty uchovávajú záznamy o aktualizáciách v systéme(-och) náležitej starostlivosti počas
  5
  rokov.

1.   S cieľom uplatňovať náležitú starostlivosť v súlade s článkom 8 hospodárske subjekty zriadia a aktualizujú systém náležitej starostlivosti na účely zabezpečenia, že dokážu zaručiť súlad s požiadavkami stanovenými v článku 3. Systém náležitej starostlivosti sa preskúma aspoň raz ročne a sa prispôsobí novému vývoju a bude zohľadňovať nový vývoj, ktorý môže ovplyvniť uplatňovanie náležitej starostlivosti,
  keď sa o ňom hospodárske subjekty dozvedia
  . Hospodárske subjekty uchovávajú záznamy o aktualizáciách v systéme(-och) náležitej starostlivosti počas
  piatich
  rokov.

Pozmeňujúci návrh 145

Pozmeňujúci návrh 145

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Pokiaľ nie je v iných legislatívnych nástrojoch EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci udržateľnosti, stanovené inak,
  hospodárske subjekty,
  ktoré nie sú MSP
  , každoročne verejne informujú, v čo najširšom možnom meradle, a to aj na internete, o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov, ktoré prijali na vykonávanie svojich povinností stanovených v 
  článku
  8. Hospodárske subjekty, ktoré patria aj do rozsahu pôsobnosti iných legislatívnych nástrojov
  EÚ
  , v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, si môžu splniť svoje povinnosti podávania správ podľa tohto odseku tým, že pri informovaní v kontexte iných legislatívnych nástrojov
  EÚ
  zahrnú požadované informácie. | 2.   Hospodárske subjekty každoročne verejne informujú, v čo najširšom možnom meradle, a to aj na internete, o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov, ktoré prijali na vykonávanie svojich povinností stanovených v 
  článkoch
  8,
  9 a 10, ako aj o vykonávaní a výsledkoch svojej náležitej starostlivosti a opatreniach, ktoré prijali na podporu dodržiavania predpisov zo strany drobných poľnohospodárov, a to aj prostredníctvom investícií a budovania kapacít
  . Hospodárske subjekty, ktoré patria aj do rozsahu pôsobnosti iných legislatívnych nástrojov
  Únie
  , v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, si môžu splniť svoje povinnosti podávania správ podľa tohto odseku tým, že pri informovaní v kontexte iných legislatívnych nástrojov
  Únie
  zahrnú požadované informácie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Pokiaľ nie je v iných legislatívnych nástrojoch EÚ, v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci udržateľnosti, stanovené inak,
  hospodárske subjekty,
  ktoré nie sú MSP
  , každoročne verejne informujú, v čo najširšom možnom meradle, a to aj na internete, o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov, ktoré prijali na vykonávanie svojich povinností stanovených v 
  článku
  8. Hospodárske subjekty, ktoré patria aj do rozsahu pôsobnosti iných legislatívnych nástrojov
  EÚ
  , v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, si môžu splniť svoje povinnosti podávania správ podľa tohto odseku tým, že pri informovaní v kontexte iných legislatívnych nástrojov
  EÚ
  zahrnú požadované informácie.

2.   Hospodárske subjekty každoročne verejne informujú, v čo najširšom možnom meradle, a to aj na internete, o svojom systéme náležitej starostlivosti vrátane krokov, ktoré prijali na vykonávanie svojich povinností stanovených v 
  článkoch
  8,
  9 a 10, ako aj o vykonávaní a výsledkoch svojej náležitej starostlivosti a opatreniach, ktoré prijali na podporu dodržiavania predpisov zo strany drobných poľnohospodárov, a to aj prostredníctvom investícií a budovania kapacít
  . Hospodárske subjekty, ktoré patria aj do rozsahu pôsobnosti iných legislatívnych nástrojov
  Únie
  , v ktorých sa stanovujú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti v hodnotovom reťazci, si môžu splniť svoje povinnosti podávania správ podľa tohto odseku tým, že pri informovaní v kontexte iných legislatívnych nástrojov
  Únie
  zahrnú požadované informácie.

Pozmeňujúci návrh 146

Pozmeňujúci návrh 146

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2 a (nový)

Článok 11 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Správy, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky dodávané jednotlivými dodávateľmi: |
| | a) | poskytnú informácie stanovené v článku 9; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Správy, pokiaľ ide o príslušné komodity a výrobky dodávané jednotlivými dodávateľmi:

a)

a)

poskytnú informácie stanovené v článku 9;

poskytnú informácie stanovené v článku 9;

| b) | zahŕňajú opis informácií a dôkazov získaných a použitých na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s článkom 3; |
| --- | --- |

b)

b)

zahŕňajú opis informácií a dôkazov získaných a použitých na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s článkom 3;

zahŕňajú opis informácií a dôkazov získaných a použitých na posúdenie súladu príslušných komodít a výrobkov s článkom 3;

| c) | uvádzajú závery posúdenia rizika vykonaného podľa článku 10 ods. 1 a obsahujú opis všetkých postupov na zmiernenie rizika alebo opatrení prijatých podľa článku 10 ods. 4; |
| --- | --- |

c)

c)

uvádzajú závery posúdenia rizika vykonaného podľa článku 10 ods. 1 a obsahujú opis všetkých postupov na zmiernenie rizika alebo opatrení prijatých podľa článku 10 ods. 4;

uvádzajú závery posúdenia rizika vykonaného podľa článku 10 ods. 1 a obsahujú opis všetkých postupov na zmiernenie rizika alebo opatrení prijatých podľa článku 10 ods. 4;

| d) | uvádzajú dátum a miesto, kde boli príslušné komodity a výrobky uvedené na trh Únie alebo z neho vyvezené; a |
| --- | --- |

d)

d)

uvádzajú dátum a miesto, kde boli príslušné komodity a výrobky uvedené na trh Únie alebo z neho vyvezené; a

uvádzajú dátum a miesto, kde boli príslušné komodity a výrobky uvedené na trh Únie alebo z neho vyvezené; a

| e) | poskytujú dôkazy o konzultáciách s pôvodným obyvateľstvom, miestnymi komunitami a ďalšími držiteľmi obyčajového pozemkového práva v oblasti výroby príslušných komodít a výrobkov. |
| --- | --- |

e)

e)

poskytujú dôkazy o konzultáciách s pôvodným obyvateľstvom, miestnymi komunitami a ďalšími držiteľmi obyčajového pozemkového práva v oblasti výroby príslušných komodít a výrobkov.

poskytujú dôkazy o konzultáciách s pôvodným obyvateľstvom, miestnymi komunitami a ďalšími držiteľmi obyčajového pozemkového práva v oblasti výroby príslušných komodít a výrobkov.

Pozmeňujúci návrh 147

Pozmeňujúci návrh 147

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3

Článok 11 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Hospodárske subjekty uchovávajú aspoň 5 rokov všetku dokumentáciu
  týkajúcu sa náležitej starostlivosti
  , ako sú všetky príslušné záznamy, opatrenia a postupy podľa článku 8.
  Sprístupňujú ich
  príslušným orgánom
  na požiadanie
  . | 3.   Hospodárske subjekty uchovávajú aspoň 5 rokov všetku dokumentáciu
  o náležitej starostlivosti
  , ako sú všetky príslušné záznamy, opatrenia a postupy podľa článku 8,
  ktoré umožňujú nespochybniteľnú identifikáciu každého výrobku alebo komodity uvedeného alebo uvedenej na trh, vykonanej analýzy rizika a získaného výsledku
  .
  Túto dokumentáciu na požiadanie sprístupnia
  príslušným orgánom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Hospodárske subjekty uchovávajú aspoň 5 rokov všetku dokumentáciu
  týkajúcu sa náležitej starostlivosti
  , ako sú všetky príslušné záznamy, opatrenia a postupy podľa článku 8.
  Sprístupňujú ich
  príslušným orgánom
  na požiadanie
  .

3.   Hospodárske subjekty uchovávajú aspoň 5 rokov všetku dokumentáciu
  o náležitej starostlivosti
  , ako sú všetky príslušné záznamy, opatrenia a postupy podľa článku 8,
  ktoré umožňujú nespochybniteľnú identifikáciu každého výrobku alebo komodity uvedeného alebo uvedenej na trh, vykonanej analýzy rizika a získaného výsledku
  .
  Túto dokumentáciu na požiadanie sprístupnia
  príslušným orgánom.

Pozmeňujúci návrh 148

Pozmeňujúci návrh 148

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 a (nový)

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11a |
| | Povinnosti finančných inštitúcií |
| | 1.
     
  V záujme dodržiavania článku 3 finančné inštitúcie vykonávajú náležitú starostlivosť pred poskytnutím finančných služieb klientom, ktorých hospodárske činnosti spočívajú v obchodovaní s príslušnými komoditami a výrobkami alebo ich umiestňovaním na trh alebo sú s nimi spojené. |
| | 2.
     
  Náležitá starostlivosť zahŕňa: |
| | a) | zhromažďovanie informácií a dokumentov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1a, potrebných na splnenie požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11a

Článok 11a

Povinnosti finančných inštitúcií

Povinnosti finančných inštitúcií

1.
     
  V záujme dodržiavania článku 3 finančné inštitúcie vykonávajú náležitú starostlivosť pred poskytnutím finančných služieb klientom, ktorých hospodárske činnosti spočívajú v obchodovaní s príslušnými komoditami a výrobkami alebo ich umiestňovaním na trh alebo sú s nimi spojené.

2.
     
  Náležitá starostlivosť zahŕňa:

a)

a)

zhromažďovanie informácií a dokumentov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1a, potrebných na splnenie požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku;

zhromažďovanie informácií a dokumentov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1a, potrebných na splnenie požiadaviek stanovených v odseku 1 tohto článku;

| b) | posúdenie rizika a zmierňujúce opatrenia, ako sa uvádza v článku 10. |
| --- | --- |

b)

b)

posúdenie rizika a zmierňujúce opatrenia, ako sa uvádza v článku 10.

posúdenie rizika a zmierňujúce opatrenia, ako sa uvádza v článku 10.

3.
     
  Finančné inštitúcie nesmú poskytovať finančné služby zákazníkom bez predchádzajúceho predloženia vyhlásenia o náležitej starostlivosti príslušným orgánom.

4.
     
  Ak finančné inštitúcie nadviazali trvalý obchodný vzťah so zákazníkmi pred ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], finančné inštitúcie dokončia príslušnú hĺbkovú analýzu v rámci náležitej starostlivosti do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum jeden rok po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

Pozmeňujúci návrh 149

Pozmeňujúci návrh 149

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 b (nový)

Článok 11 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11b





  1.
     
  Finančné inštitúcie overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 ods. 1a a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že poskytovanie finančných služieb zákazníkovi nie je v súlade s článkom 12a ods. 1. Ak finančná inštitúcia nedokáže preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmie poskytovať finančné služby dotknutému zákazníkovi. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11b

1.
     
  Finančné inštitúcie overia a analyzujú informácie zhromaždené v súlade s článkom 9 ods. 1a a akúkoľvek ďalšiu relevantnú dokumentáciu a na tomto základe vykonajú posúdenie rizika s cieľom stanoviť, či existuje riziko, že poskytovanie finančných služieb zákazníkovi nie je v súlade s článkom 12a ods. 1. Ak finančná inštitúcia nedokáže preukázať, že riziko nesúladu je zanedbateľné, nesmie poskytovať finančné služby dotknutému zákazníkovi.

Pozmeňujúci návrh 150

Pozmeňujúci návrh 150

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1

Článok 12 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pri umiestňovaní príslušných komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pri ich vývoze z trhu Únie hospodárske subjekty nie sú povinné plniť si povinnosti podľa článku 10, keď dokážu zistiť, či všetky príslušné komodity a výrobky boli vyrobené v krajinách alebo ich častiach, ktoré boli identifikované ako nízkorizikové v súlade s článkom 27. | 1.   Pri umiestňovaní príslušných komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pri ich vývoze z trhu Únie hospodárske subjekty nie sú povinné plniť si povinnosti podľa článku 10
  ods. 2 písm. a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) alebo j) alebo článku 10 ods. 6
  , keď dokážu zistiť, či všetky príslušné komodity a výrobky boli vyrobené v krajinách alebo ich častiach, ktoré boli identifikované ako nízkorizikové v súlade s článkom 27. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Pri umiestňovaní príslušných komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pri ich vývoze z trhu Únie hospodárske subjekty nie sú povinné plniť si povinnosti podľa článku 10, keď dokážu zistiť, či všetky príslušné komodity a výrobky boli vyrobené v krajinách alebo ich častiach, ktoré boli identifikované ako nízkorizikové v súlade s článkom 27.

1.   Pri umiestňovaní príslušných komodít alebo výrobkov na trh Únie alebo pri ich vývoze z trhu Únie hospodárske subjekty nie sú povinné plniť si povinnosti podľa článku 10
  ods. 2 písm. a), b), ba), bb), c), d), e), h), ha) alebo j) alebo článku 10 ods. 6
  , keď dokážu zistiť, či všetky príslušné komodity a výrobky boli vyrobené v krajinách alebo ich častiach, ktoré boli identifikované ako nízkorizikové v súlade s článkom 27.

Pozmeňujúci návrh 151

Pozmeňujúci návrh 151

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 2

Článok 12 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak však hospodársky subjekt získa alebo sa dozvie akékoľvek informácie, ktoré by poukazovali na riziko, že príslušné komodity a výrobky možno nespĺňajú požiadavky tohto nariadenia, musia byť splnené všetky povinnosti článkov 9 a 10. | 2.   Ak však hospodársky subjekt získa alebo sa dozvie akékoľvek
  relevantné
  informácie, ktoré by poukazovali na riziko, že príslušné komodity a výrobky možno nespĺňajú požiadavky tohto nariadenia, musia byť splnené všetky povinnosti článkov 9 a 10.
  Hospodársky subjekt bezodkladne oznámi všetky relevantné informácie príslušnému orgánu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak však hospodársky subjekt získa alebo sa dozvie akékoľvek informácie, ktoré by poukazovali na riziko, že príslušné komodity a výrobky možno nespĺňajú požiadavky tohto nariadenia, musia byť splnené všetky povinnosti článkov 9 a 10.

2.   Ak však hospodársky subjekt získa alebo sa dozvie akékoľvek
  relevantné
  informácie, ktoré by poukazovali na riziko, že príslušné komodity a výrobky možno nespĺňajú požiadavky tohto nariadenia, musia byť splnené všetky povinnosti článkov 9 a 10.
  Hospodársky subjekt bezodkladne oznámi všetky relevantné informácie príslušnému orgánu.

Pozmeňujúci návrh 152

Pozmeňujúci návrh 152

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 2 a (nový)

Článok 12 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ak je príslušný orgán informovaný o akýchkoľvek informáciách, ktoré by poukazovali na riziko možného obchádzania požiadaviek tohto nariadenia vrátane prípadov, keď sa príslušné komodity alebo výrobky vyrábajú v krajine so štandardným rizikom alebo vo vysokorizikovej krajine a následne sa v Únii spracúvajú alebo vyvážajú do Únie z nízkorizikovej krajiny, príslušný orgán vykoná kontroly v súlade s článkom 14 ods. 6 a v prípade potreby prijme dočasné opatrenia v súlade s článkom 21. Ak sa zistí nesúlad s týmto nariadením, orgány členských štátov prijmú ďalšie opatrenia v súlade s článkami 22 a 23. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Ak je príslušný orgán informovaný o akýchkoľvek informáciách, ktoré by poukazovali na riziko možného obchádzania požiadaviek tohto nariadenia vrátane prípadov, keď sa príslušné komodity alebo výrobky vyrábajú v krajine so štandardným rizikom alebo vo vysokorizikovej krajine a následne sa v Únii spracúvajú alebo vyvážajú do Únie z nízkorizikovej krajiny, príslušný orgán vykoná kontroly v súlade s článkom 14 ods. 6 a v prípade potreby prijme dočasné opatrenia v súlade s článkom 21. Ak sa zistí nesúlad s týmto nariadením, orgány členských štátov prijmú ďalšie opatrenia v súlade s článkami 22 a 23.

Pozmeňujúci návrh 153

Pozmeňujúci návrh 153

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 a (nový)

Článok 12 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 12a |
| | Usmernenia |
| | 1.
     
  Komisia vydá do ... [dátum 12 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] používateľsky ústretové usmernenia ku konkrétnym komoditám s cieľom objasniť povinnosti náležitej starostlivosti, ako aj pravidlá vysledovateľnosti hospodárskych subjektov, ktoré sú prispôsobené ich príslušným dodávateľským reťazcom. Komisia zohľadní ďalšie požiadavky náležitej starostlivosti vyplývajúce z práva Únie, najmä [nadchádzajúca smernica o udržateľnej správe a riadení spoločností]. |
| | 2.
     
  Usmernenia zohľadňujú najmä potreby MSP a informujú ich o rôznych spôsoboch prístupu k administratívnej a finančnej pomoci a poskytujú im usmernenia o tom, ako by sa požiadavky vyplývajúce z prekrývajúcich sa pravidiel náležitej starostlivosti podľa rôznych aktov Únie mohli vykonávať najúčinnejšie. |
| | 3.
     
  Usmernenia sa vypracujú po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, a to aj z tretích krajín, a v prípade potreby sa vezmú do úvahy najlepšie postupy medzinárodných orgánov, ktoré majú odborné znalosti v oblasti náležitej starostlivosti. |
| | 4.
     
  Komisia tieto usmernenia pravidelne preskúmava a aktualizuje, pričom zohľadňuje najnovší vývoj v dotknutých odvetviach. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 12a

Článok 12a

Usmernenia

Usmernenia

1.
     
  Komisia vydá do ... [dátum 12 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] používateľsky ústretové usmernenia ku konkrétnym komoditám s cieľom objasniť povinnosti náležitej starostlivosti, ako aj pravidlá vysledovateľnosti hospodárskych subjektov, ktoré sú prispôsobené ich príslušným dodávateľským reťazcom. Komisia zohľadní ďalšie požiadavky náležitej starostlivosti vyplývajúce z práva Únie, najmä [nadchádzajúca smernica o udržateľnej správe a riadení spoločností].

2.
     
  Usmernenia zohľadňujú najmä potreby MSP a informujú ich o rôznych spôsoboch prístupu k administratívnej a finančnej pomoci a poskytujú im usmernenia o tom, ako by sa požiadavky vyplývajúce z prekrývajúcich sa pravidiel náležitej starostlivosti podľa rôznych aktov Únie mohli vykonávať najúčinnejšie.

3.
     
  Usmernenia sa vypracujú po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, a to aj z tretích krajín, a v prípade potreby sa vezmú do úvahy najlepšie postupy medzinárodných orgánov, ktoré majú odborné znalosti v oblasti náležitej starostlivosti.

4.
     
  Komisia tieto usmernenia pravidelne preskúmava a aktualizuje, pričom zohľadňuje najnovší vývoj v dotknutých odvetviach.

Pozmeňujúci návrh 154

Pozmeňujúci návrh 154

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 3

Článok 13 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia verejne sprístupní zoznam príslušných orgánov na svojom webovom sídle. Komisia zoznam pravidelne aktualizuje na základe relevantných aktualizácií prijatých od členských štátov. | 3.   Komisia
  bez zbytočného odkladu
  verejne sprístupní zoznam príslušných orgánov na svojom webovom sídle. Komisia zoznam pravidelne aktualizuje na základe relevantných aktualizácií prijatých od členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia verejne sprístupní zoznam príslušných orgánov na svojom webovom sídle. Komisia zoznam pravidelne aktualizuje na základe relevantných aktualizácií prijatých od členských štátov.

3.   Komisia
  bez zbytočného odkladu
  verejne sprístupní zoznam príslušných orgánov na svojom webovom sídle. Komisia zoznam pravidelne aktualizuje na základe relevantných aktualizácií prijatých od členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 155

Pozmeňujúci návrh 155

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 4

Článok 13 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány mali adekvátne právomoci a zdroje na plnenie povinností stanovených v kapitole 3 tohto nariadenia. | 4.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány mali adekvátne právomoci,
  funkčnú nezávislosť
  a zdroje na plnenie povinností stanovených v kapitole 3 tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány mali adekvátne právomoci a zdroje na plnenie povinností stanovených v kapitole 3 tohto nariadenia.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány mali adekvátne právomoci,
  funkčnú nezávislosť
  a zdroje na plnenie povinností stanovených v kapitole 3 tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 156

Pozmeňujúci návrh 156

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 6

Článok 13 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Členské štáty
  môžu uľahčovať
  výmenu a šírenie relevantných informácií, najmä s cieľom pomáhať hospodárskym subjektom pri posudzovaní rizika, ako sa stanovuje v článku 9, a o najlepších postupoch týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia. | 6.   Členské štáty
  uľahčujú
  výmenu a šírenie relevantných informácií, najmä s cieľom pomáhať hospodárskym subjektom pri posudzovaní rizika, ako sa stanovuje v článku 9, a o najlepších postupoch týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Členské štáty
  môžu uľahčovať
  výmenu a šírenie relevantných informácií, najmä s cieľom pomáhať hospodárskym subjektom pri posudzovaní rizika, ako sa stanovuje v článku 9, a o najlepších postupoch týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia.

6.   Členské štáty
  uľahčujú
  výmenu a šírenie relevantných informácií, najmä s cieľom pomáhať hospodárskym subjektom pri posudzovaní rizika, ako sa stanovuje v článku 9, a o najlepších postupoch týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 157

Pozmeňujúci návrh 157

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 7 a (nový)

Článok 13 – odsek 7 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie povinností uvedených v tejto kapitole, najmä kontrol hospodárskych subjektov a obchodníkov, Komisia vydá usmernenia pre všetky príslušné orgány najneskôr do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7a.
     
  S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie povinností uvedených v tejto kapitole, najmä kontrol hospodárskych subjektov a obchodníkov, Komisia vydá usmernenia pre všetky príslušné orgány najneskôr do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia].

Pozmeňujúci návrh 158

Pozmeňujúci návrh 158

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 7 b (nový)

Článok 13 – odsek 7 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Príslušné orgány monitorujú dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia zo strany finančných inštitúcií. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7b.
     
  Príslušné orgány monitorujú dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia zo strany finančných inštitúcií.

Pozmeňujúci návrh 159

Pozmeňujúci návrh 159

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 3

Článok 14 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Na vykonávanie kontrol uvedených v odseku 1 príslušné orgány vypracujú plán na základe prístupu založeného na riziku. Plán musí obsahovať aspoň kritériá rizika na vykonanie analýzy rizika podľa odseku 4, a tým formuje aj rozhodnutia o kontrolách. Pri stanovovaní a preskúmavaní kritérií rizika príslušné orgány zohľadňujú
  najmä priradenie rizika krajinám alebo ich častiam v súlade s článkom 27, históriu súladu hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s týmto nariadením
  a akékoľvek ďalšie relevantné informácie. Na základe výsledkov kontrol a skúseností s vykonávaním plánov príslušné orgány pravidelne preskúmavajú dané plány a kritériá rizika s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Pri preskúmavaní plánov príslušné orgány
  stanovia
  zníženú frekvenciu kontrol v prípade tých hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí preukázali konzistentné záznamy o plnom súlade s požiadavkami podľa tohto nariadenia. | 3.   Na vykonávanie kontrol uvedených v odseku 1 príslušné orgány vypracujú plán na základe prístupu založeného na riziku. Plán
  , ktorý sa zverejňuje v súlade s článkom 19,
  musí obsahovať aspoň kritériá rizika na vykonanie analýzy rizika podľa odseku 4, a tým formuje aj rozhodnutia o kontrolách. Pri stanovovaní a preskúmavaní kritérií rizika príslušné orgány zohľadňujú
  predchádzajúce porušenia tohto nariadenia hospodárskym subjektom alebo obchodníkom
  ,
  množstvo príslušných komodít a výrobkov, ktoré hospodársky subjekt alebo obchodník uvádza alebo sprístupňuje na trh alebo vyváža z trhu Únie, časové obdobie od ukončenia posúdenia rizika pre príslušné komodity alebo výrobky, blízkosť plôch pozemkov alebo polygónov, na ktorých sa príslušné komodity a výrobky vyrobili, k lesom,
  a akékoľvek ďalšie relevantné informácie. Na základe výsledkov kontrol a skúseností s vykonávaním plánov príslušné orgány pravidelne preskúmavajú dané plány a kritériá rizika s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Pri preskúmavaní plánov príslušné orgány
  môžu stanoviť
  zníženú frekvenciu kontrol v prípade tých hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí preukázali konzistentné záznamy o plnom súlade s požiadavkami podľa tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Na vykonávanie kontrol uvedených v odseku 1 príslušné orgány vypracujú plán na základe prístupu založeného na riziku. Plán musí obsahovať aspoň kritériá rizika na vykonanie analýzy rizika podľa odseku 4, a tým formuje aj rozhodnutia o kontrolách. Pri stanovovaní a preskúmavaní kritérií rizika príslušné orgány zohľadňujú
  najmä priradenie rizika krajinám alebo ich častiam v súlade s článkom 27, históriu súladu hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s týmto nariadením
  a akékoľvek ďalšie relevantné informácie. Na základe výsledkov kontrol a skúseností s vykonávaním plánov príslušné orgány pravidelne preskúmavajú dané plány a kritériá rizika s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Pri preskúmavaní plánov príslušné orgány
  stanovia
  zníženú frekvenciu kontrol v prípade tých hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí preukázali konzistentné záznamy o plnom súlade s požiadavkami podľa tohto nariadenia.

3.   Na vykonávanie kontrol uvedených v odseku 1 príslušné orgány vypracujú plán na základe prístupu založeného na riziku. Plán
  , ktorý sa zverejňuje v súlade s článkom 19,
  musí obsahovať aspoň kritériá rizika na vykonanie analýzy rizika podľa odseku 4, a tým formuje aj rozhodnutia o kontrolách. Pri stanovovaní a preskúmavaní kritérií rizika príslušné orgány zohľadňujú
  predchádzajúce porušenia tohto nariadenia hospodárskym subjektom alebo obchodníkom
  ,
  množstvo príslušných komodít a výrobkov, ktoré hospodársky subjekt alebo obchodník uvádza alebo sprístupňuje na trh alebo vyváža z trhu Únie, časové obdobie od ukončenia posúdenia rizika pre príslušné komodity alebo výrobky, blízkosť plôch pozemkov alebo polygónov, na ktorých sa príslušné komodity a výrobky vyrobili, k lesom,
  a akékoľvek ďalšie relevantné informácie. Na základe výsledkov kontrol a skúseností s vykonávaním plánov príslušné orgány pravidelne preskúmavajú dané plány a kritériá rizika s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Pri preskúmavaní plánov príslušné orgány
  môžu stanoviť
  zníženú frekvenciu kontrol v prípade tých hospodárskych subjektov a obchodníkov, ktorí preukázali konzistentné záznamy o plnom súlade s požiadavkami podľa tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 160

Pozmeňujúci návrh 160

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 7

Článok 14 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Pozastavenia uvedené v odseku 6 sa skončia do
  3
  pracovných dní, pokiaľ príslušné orgány na základe výsledkov kontrol vykonaných v uvedenom období nedospejú k záveru, že potrebujú dodatočný čas na stanovenie toho, či príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. V takom prípade príslušné orgány predĺžia obdobie pozastavenia prostredníctvom dodatočných predbežných opatrení prijatých podľa článku 21, alebo v prípade príslušných komodít alebo výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie prostredníctvom oznámenia potreby zachovať pozastavenie podľa článku 24 ods. 6 colným orgánom. | 7.   Pozastavenia uvedené v odseku 6 sa skončia do
  piatich
  pracovných dní
  alebo do 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia,
  pokiaľ príslušné orgány na základe výsledkov kontrol vykonaných v uvedenom období nedospejú k záveru, že potrebujú dodatočný čas na stanovenie toho, či príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. V takom prípade príslušné orgány predĺžia obdobie pozastavenia prostredníctvom dodatočných predbežných opatrení prijatých podľa článku 21, alebo v prípade príslušných komodít alebo výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie prostredníctvom oznámenia potreby zachovať pozastavenie podľa článku 24 ods. 6 colným orgánom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Pozastavenia uvedené v odseku 6 sa skončia do
  3
  pracovných dní, pokiaľ príslušné orgány na základe výsledkov kontrol vykonaných v uvedenom období nedospejú k záveru, že potrebujú dodatočný čas na stanovenie toho, či príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. V takom prípade príslušné orgány predĺžia obdobie pozastavenia prostredníctvom dodatočných predbežných opatrení prijatých podľa článku 21, alebo v prípade príslušných komodít alebo výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie prostredníctvom oznámenia potreby zachovať pozastavenie podľa článku 24 ods. 6 colným orgánom.

7.   Pozastavenia uvedené v odseku 6 sa skončia do
  piatich
  pracovných dní
  alebo do 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia,
  pokiaľ príslušné orgány na základe výsledkov kontrol vykonaných v uvedenom období nedospejú k záveru, že potrebujú dodatočný čas na stanovenie toho, či príslušné komodity a výrobky spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. V takom prípade príslušné orgány predĺžia obdobie pozastavenia prostredníctvom dodatočných predbežných opatrení prijatých podľa článku 21, alebo v prípade príslušných komodít alebo výrobkov vstupujúcich na trh Únie alebo opúšťajúcich trh Únie prostredníctvom oznámenia potreby zachovať pozastavenie podľa článku 24 ods. 6 colným orgánom.

Pozmeňujúci návrh 161

Pozmeňujúci návrh 161

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 9

Článok 14 – odsek 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 9.   Každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  5 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít na jeho trhu, ako aj
  5 %
  množstva každej z príslušných komodít umiestnených na jeho trh alebo sprístupnených na jeho trhu či vyvážaných z jeho trhu. | 9.   Každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  10 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít
  a výrobkov
  na jeho trhu, ako aj
  10 %
  množstva každej z príslušných komodít
  a výrobkov
  umiestnených na jeho trh alebo sprístupnených na jeho trhu či vyvážaných z jeho trhu.
  V prípade komodít alebo výrobkov z krajín alebo ich častí kategorizovaných ako nízkorizikové podľa článku 27 môžu členské štáty znížiť ročné kontroly na 5 %. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.   Každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  5 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít na jeho trhu, ako aj
  5 %
  množstva každej z príslušných komodít umiestnených na jeho trh alebo sprístupnených na jeho trhu či vyvážaných z jeho trhu.

9.   Každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  10 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít
  a výrobkov
  na jeho trhu, ako aj
  10 %
  množstva každej z príslušných komodít
  a výrobkov
  umiestnených na jeho trh alebo sprístupnených na jeho trhu či vyvážaných z jeho trhu.
  V prípade komodít alebo výrobkov z krajín alebo ich častí kategorizovaných ako nízkorizikové podľa článku 27 môžu členské štáty znížiť ročné kontroly na 5 %.

Pozmeňujúci návrh 162

Pozmeňujúci návrh 162

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 11

Článok 14 – odsek 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 11.   Bez toho, aby boli dotknuté kontroly podľa odsekov 5 a 6, príslušné orgány vykonávajú kontroly uvedené v odseku 1, ak majú k dispozícii dôkazy alebo iné relevantné informácie, a to aj na základe opodstatnených obáv poskytnutých tretími stranami podľa článku 29, v súvislosti s možným nesúladom s týmto nariadením. | 11.   Bez toho, aby boli dotknuté kontroly podľa odsekov 5 a 6, príslušné orgány
  bez zbytočného odkladu
  vykonávajú kontroly uvedené v odseku 1, ak majú k dispozícii dôkazy alebo iné relevantné informácie, a to aj na základe
  mechanizmov včasného varovania alebo
  opodstatnených obáv poskytnutých tretími stranami podľa článku 29, v súvislosti s možným nesúladom s týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

11.   Bez toho, aby boli dotknuté kontroly podľa odsekov 5 a 6, príslušné orgány vykonávajú kontroly uvedené v odseku 1, ak majú k dispozícii dôkazy alebo iné relevantné informácie, a to aj na základe opodstatnených obáv poskytnutých tretími stranami podľa článku 29, v súvislosti s možným nesúladom s týmto nariadením.

11.   Bez toho, aby boli dotknuté kontroly podľa odsekov 5 a 6, príslušné orgány
  bez zbytočného odkladu
  vykonávajú kontroly uvedené v odseku 1, ak majú k dispozícii dôkazy alebo iné relevantné informácie, a to aj na základe
  mechanizmov včasného varovania alebo
  opodstatnených obáv poskytnutých tretími stranami podľa článku 29, v súvislosti s možným nesúladom s týmto nariadením.

Pozmeňujúci návrh 163

Pozmeňujúci návrh 163

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 12

Článok 14 – odsek 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 12.   Kontroly sa vykonávajú bez predchádzajúceho upozornenia hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s výnimkou prípadov, keď je predchádzajúce oznámenie hospodárskemu subjektu alebo obchodníkovi potrebné na zabezpečenie účinnosti kontrol. | 12.   Kontroly sa vykonávajú bez predchádzajúceho upozornenia hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s výnimkou prípadov, keď je predchádzajúce oznámenie hospodárskemu subjektu alebo obchodníkovi potrebné na zabezpečenie účinnosti kontrol.
  Orgány odôvodnia takéto predchádzajúce oznámenia vo svojich správach o kontrole vrátane informácií o počte predbežných varovaní. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

12.   Kontroly sa vykonávajú bez predchádzajúceho upozornenia hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s výnimkou prípadov, keď je predchádzajúce oznámenie hospodárskemu subjektu alebo obchodníkovi potrebné na zabezpečenie účinnosti kontrol.

12.   Kontroly sa vykonávajú bez predchádzajúceho upozornenia hospodárskeho subjektu alebo obchodníka s výnimkou prípadov, keď je predchádzajúce oznámenie hospodárskemu subjektu alebo obchodníkovi potrebné na zabezpečenie účinnosti kontrol.
  Orgány odôvodnia takéto predchádzajúce oznámenia vo svojich správach o kontrole vrátane informácií o počte predbežných varovaní.

Pozmeňujúci návrh 164

Pozmeňujúci návrh 164

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 13

Článok 14 – odsek 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 13.   Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách, v ktorých sa uvádza najmä ich povaha a výsledky, ako aj o opatreniach prijatých v prípade nesúladu. Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň
  5
  rokov. | 13.   Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách, v ktorých sa uvádza najmä ich povaha a výsledky, ako aj o opatreniach prijatých v prípade nesúladu
  vrátane sankcií súvisiacich s nedodržiavaním tohto nariadenia.
  Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň
  10
  rokov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13.   Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách, v ktorých sa uvádza najmä ich povaha a výsledky, ako aj o opatreniach prijatých v prípade nesúladu. Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň
  5
  rokov.

13.   Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách, v ktorých sa uvádza najmä ich povaha a výsledky, ako aj o opatreniach prijatých v prípade nesúladu
  vrátane sankcií súvisiacich s nedodržiavaním tohto nariadenia.
  Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň
  10
  rokov.

Pozmeňujúci návrh 165

Pozmeňujúci návrh 165

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 13 a (nový)

Článok 14 – odsek 13 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti príslušných orgánov, Komisia môže na požiadanie poskytnúť členským štátom technickú podporu s cieľom pomôcť im pri plnení požiadaviek stanovených v tomto nariadení. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13a.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti príslušných orgánov, Komisia môže na požiadanie poskytnúť členským štátom technickú podporu s cieľom pomôcť im pri plnení požiadaviek stanovených v tomto nariadení.

Pozmeňujúci návrh 166

Pozmeňujúci návrh 166

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 13 b (nový)

Článok 14 – odsek 13 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 13b.
     
  Ak Komisia dostane informácie, že členský štát nevykonáva kontroly dostatočné na to, aby sa zabezpečilo, že príslušné komodity a výrobky sprístupnené na trhu Únie alebo vyvážané z trhu Únie spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, je na nápravu situácie oprávnená v dialógu s dotknutým členským štátom vykonať zmeny plánu uvedeného v odseku 3 a vytvoreného týmto členským štátom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13b.
     
  Ak Komisia dostane informácie, že členský štát nevykonáva kontroly dostatočné na to, aby sa zabezpečilo, že príslušné komodity a výrobky sprístupnené na trhu Únie alebo vyvážané z trhu Únie spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, je na nápravu situácie oprávnená v dialógu s dotknutým členským štátom vykonať zmeny plánu uvedeného v odseku 3 a vytvoreného týmto členským štátom.

Pozmeňujúci návrh 167

Pozmeňujúci návrh 167

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 13 c (nový)

Článok 14 – odsek 13 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 13c.
     
  Záznamy o kontrolách vykonaných podľa tohto nariadenia a správy o ich výsledkoch a výstupoch predstavujú informácie o životnom prostredí na účely smernice 2003/4/ES

   (1a)

  a na požiadanie sa sprístupnia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13c.
     
  Záznamy o kontrolách vykonaných podľa tohto nariadenia a správy o ich výsledkoch a výstupoch predstavujú informácie o životnom prostredí na účely smernice 2003/4/ES

   (1a)

  a na požiadanie sa sprístupnia.

Pozmeňujúci návrh 168

Pozmeňujúci návrh 168

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – názov

Článok 15 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kontroly hospodárskych subjektov | Kontroly hospodárskych subjektov
  a obchodníkov, ktorí nie sú MSP |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kontroly hospodárskych subjektov

Kontroly hospodárskych subjektov
  a obchodníkov, ktorí nie sú MSP

a obchodníkov, ktorí nie sú MSP

Pozmeňujúci návrh 169

Pozmeňujúci návrh 169

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 1 – písmeno d a (nové)

Článok 15 – odsek 1 – písmeno d a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | preskúmanie predbežných opatrení prijatých podľa článku 21 a nápravných opatrení prijatých podľa článku 22; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

preskúmanie predbežných opatrení prijatých podľa článku 21 a nápravných opatrení prijatých podľa článku 22;

preskúmanie predbežných opatrení prijatých podľa článku 21 a nápravných opatrení prijatých podľa článku 22;

Pozmeňujúci návrh 170

Pozmeňujúci návrh 170

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 1 – písmeno f

Článok 15 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie presného miesta, kde boli príslušná komodita alebo výrobok vyrobené, vrátane
  testovania izotopov
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie presného miesta, kde boli príslušná komodita alebo výrobok vyrobené, vrátane
  testovania izotopov
  ;

testovania izotopov

| f) | akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie presného miesta, kde boli príslušná komodita alebo výrobok vyrobené, vrátane
  anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA; |
| --- | --- |

f)

akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie presného miesta, kde boli príslušná komodita alebo výrobok vyrobené, vrátane
  anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA;

anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA;

Pozmeňujúci návrh 171

Pozmeňujúci návrh 171

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

Článok 15 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fa) | akékoľvek technické a vedecké prostriedky primerané na určenie biologických druhov ovplyvnených týmto nariadením, ktoré sú obsiahnuté v príslušnej komodite alebo výrobku, vrátane anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fa)

fa)

akékoľvek technické a vedecké prostriedky primerané na určenie biologických druhov ovplyvnených týmto nariadením, ktoré sú obsiahnuté v príslušnej komodite alebo výrobku, vrátane anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA;

akékoľvek technické a vedecké prostriedky primerané na určenie biologických druhov ovplyvnených týmto nariadením, ktoré sú obsiahnuté v príslušnej komodite alebo výrobku, vrátane anatomickej a chemickej analýzy a analýzy DNA;

Pozmeňujúci návrh 172

Pozmeňujúci návrh 172

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 1 – písmeno g

Článok 15 – odsek 1 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie toho, či príslušná komodita alebo výrobok nespôsobuje odlesňovanie, vrátane údajov získaných pozorovaním Zeme, ako napríklad z programu Copernicus a nástrojov, a |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

g)

akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie toho, či príslušná komodita alebo výrobok nespôsobuje odlesňovanie, vrátane údajov získaných pozorovaním Zeme, ako napríklad z programu Copernicus a nástrojov, a

| g) | akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie toho, či príslušná komodita alebo výrobok nespôsobuje odlesňovanie, vrátane údajov získaných pozorovaním Zeme, ako napríklad z programu Copernicus a nástrojov
  alebo z iných verejne alebo súkromne dostupných zdrojov;
  a |
| --- | --- |

g)

akékoľvek technické a vedecké prostriedky adekvátne na určenie toho, či príslušná komodita alebo výrobok nespôsobuje odlesňovanie, vrátane údajov získaných pozorovaním Zeme, ako napríklad z programu Copernicus a nástrojov
  alebo z iných verejne alebo súkromne dostupných zdrojov;
  a

alebo z iných verejne alebo súkromne dostupných zdrojov;

Pozmeňujúci návrh 173

Pozmeňujúci návrh 173

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – názov

Článok 16 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kontroly obchodníkov | Kontroly obchodníkov
  , ktorí sú MSP |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kontroly obchodníkov

Kontroly obchodníkov
  , ktorí sú MSP

, ktorí sú MSP

Pozmeňujúci návrh 174

Pozmeňujúci návrh 174

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 2

Článok 17 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Náklady uvedené v odseku 1 môžu zahŕňať náklady na vykonávanie testovania, náklady na uchovávanie a náklady na činnosti vo vzťahu k výrobkom, v prípade ktorých sa zistí nesúlad a na ktoré sa
  pred ich prepustením do voľného obehu, ich umiestnením na trh Únie alebo ich vývozom z trhu Únie
  vzťahuje nápravné opatrenie. | 2.   Náklady uvedené v odseku 1 môžu zahŕňať
  okrem iného
  náklady na vykonávanie testovania, náklady na uchovávanie a náklady na činnosti vo vzťahu k výrobkom, v prípade ktorých sa zistí nesúlad a na ktoré sa vzťahuje nápravné opatrenie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Náklady uvedené v odseku 1 môžu zahŕňať náklady na vykonávanie testovania, náklady na uchovávanie a náklady na činnosti vo vzťahu k výrobkom, v prípade ktorých sa zistí nesúlad a na ktoré sa
  pred ich prepustením do voľného obehu, ich umiestnením na trh Únie alebo ich vývozom z trhu Únie
  vzťahuje nápravné opatrenie.

2.   Náklady uvedené v odseku 1 môžu zahŕňať
  okrem iného
  náklady na vykonávanie testovania, náklady na uchovávanie a náklady na činnosti vo vzťahu k výrobkom, v prípade ktorých sa zistí nesúlad a na ktoré sa vzťahuje nápravné opatrenie.

Pozmeňujúci návrh 175

Pozmeňujúci návrh 175

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 1

Článok 18 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Príslušné orgány spolupracujú vzájomne, s orgánmi z iných členských štátov, s Komisiou a v prípade potreby so správnymi orgánmi tretích krajín s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením. | 1.   Príslušné orgány spolupracujú vzájomne, s orgánmi z iných členských štátov, s Komisiou a v prípade potreby so správnymi orgánmi tretích krajín s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením,
  najmä pokiaľ ide o vykonávanie auditov na mieste. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Príslušné orgány spolupracujú vzájomne, s orgánmi z iných členských štátov, s Komisiou a v prípade potreby so správnymi orgánmi tretích krajín s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením.

1.   Príslušné orgány spolupracujú vzájomne, s orgánmi z iných členských štátov, s Komisiou a v prípade potreby so správnymi orgánmi tretích krajín s cieľom zabezpečiť súlad s týmto nariadením,
  najmä pokiaľ ide o vykonávanie auditov na mieste.

Pozmeňujúci návrh 176

Pozmeňujúci návrh 176

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 3

Článok 18 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Príslušné orgány si vymieňajú informácie potrebné na presadzovanie tohto nariadenia. To zahŕňa poskytovanie prístupu k údajom
  a výmenu údajov
  o hospodárskych subjektoch a obchodníkoch vrátane vyhlásení o náležitej starostlivosti s príslušnými orgánmi iných členských štátov s cieľom uľahčiť presadzovanie tohto nariadenia. | 3.   Príslušné orgány si vymieňajú informácie potrebné na presadzovanie tohto nariadenia. To zahŕňa poskytovanie prístupu k údajom o hospodárskych subjektoch a obchodníkochvrátane vyhlásení o náležitej starostlivosti,
  o povahe vykonaných kontrol a ich výsledkoch, ako aj o prijatých sankciách, a výmenu údajov
  s príslušnými orgánmi iných členských štátov s cieľom uľahčiť presadzovanie tohto nariadenia.
  Príslušné orgány pri výmene informácií uplatňujú prísne pravidlá ochrany údajov v súlade s existujúcimi právnymi predpismi o ochrane údajov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Príslušné orgány si vymieňajú informácie potrebné na presadzovanie tohto nariadenia. To zahŕňa poskytovanie prístupu k údajom
  a výmenu údajov
  o hospodárskych subjektoch a obchodníkoch vrátane vyhlásení o náležitej starostlivosti s príslušnými orgánmi iných členských štátov s cieľom uľahčiť presadzovanie tohto nariadenia.

3.   Príslušné orgány si vymieňajú informácie potrebné na presadzovanie tohto nariadenia. To zahŕňa poskytovanie prístupu k údajom o hospodárskych subjektoch a obchodníkochvrátane vyhlásení o náležitej starostlivosti,
  o povahe vykonaných kontrol a ich výsledkoch, ako aj o prijatých sankciách, a výmenu údajov
  s príslušnými orgánmi iných členských štátov s cieľom uľahčiť presadzovanie tohto nariadenia.
  Príslušné orgány pri výmene informácií uplatňujú prísne pravidlá ochrany údajov v súlade s existujúcimi právnymi predpismi o ochrane údajov.

Pozmeňujúci návrh 177

Pozmeňujúci návrh 177

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 4

Článok 18 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Príslušné orgány okamžite upozornia príslušné orgány iných členských štátov a Komisiu, keď zistia porušenie tohto nariadenia a závažné nedostatky, ktoré sa môžu dotknúť viac ako jedného členského štátu. Príslušné orgány informujú príslušné orgány iných členských štátov najmä vtedy, keď na trhu zistia príslušnú komoditu alebo výrobok, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, s cieľom umožniť stiahnutie alebo spätné prevzatie takejto komodity alebo výrobku z predaja vo všetkých členských štátoch. | 4.   Príslušné orgány okamžite upozornia príslušné orgány iných členských štátov a Komisiu, keď zistia
  skutočné alebo potenciálne
  porušenie tohto nariadenia a závažné nedostatky, ktoré sa môžu dotknúť viac ako jedného členského štátu. Príslušné orgány informujú príslušné orgány iných členských štátov najmä vtedy, keď na trhu zistia príslušnú komoditu alebo výrobok, ktoré nie sú
  alebo možno nie sú
  v súlade s týmto nariadením, s cieľom umožniť stiahnutie alebo spätné prevzatie takejto komodity alebo výrobku z predaja vo všetkých členských štátoch
  alebo podporiť opatrenia týchto príslušných orgánov na presadzovanie práva
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Príslušné orgány okamžite upozornia príslušné orgány iných členských štátov a Komisiu, keď zistia porušenie tohto nariadenia a závažné nedostatky, ktoré sa môžu dotknúť viac ako jedného členského štátu. Príslušné orgány informujú príslušné orgány iných členských štátov najmä vtedy, keď na trhu zistia príslušnú komoditu alebo výrobok, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, s cieľom umožniť stiahnutie alebo spätné prevzatie takejto komodity alebo výrobku z predaja vo všetkých členských štátoch.

4.   Príslušné orgány okamžite upozornia príslušné orgány iných členských štátov a Komisiu, keď zistia
  skutočné alebo potenciálne
  porušenie tohto nariadenia a závažné nedostatky, ktoré sa môžu dotknúť viac ako jedného členského štátu. Príslušné orgány informujú príslušné orgány iných členských štátov najmä vtedy, keď na trhu zistia príslušnú komoditu alebo výrobok, ktoré nie sú
  alebo možno nie sú
  v súlade s týmto nariadením, s cieľom umožniť stiahnutie alebo spätné prevzatie takejto komodity alebo výrobku z predaja vo všetkých členských štátoch
  alebo podporiť opatrenia týchto príslušných orgánov na presadzovanie práva
  .

Pozmeňujúci návrh 178

Pozmeňujúci návrh 178

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 a (nový)

Článok 18 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 18a |
| | Satelitné snímky a prístup k údajom o lesoch |
| | Komisia vytvorí platformu využívajúcu satelitné snímky vrátane družíc Sentinel systému Copernicus, ktorý pokrýva lesné oblasti na celom svete a obsahuje nástroje, ktoré všetkým stranám umožnia rýchlo prejsť na zákaz odlesňovania v dodávateľských reťazcoch. Platforma poskytuje: |
| | a) | tematické mapy vrátane mapy pôdneho pokrytia s časovými radmi od hraničného dátumu vymedzeného v článku 2 bode 8 a radom tried, ktoré umožňujú preskúmať zloženie krajiny; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 18a

Článok 18a

Satelitné snímky a prístup k údajom o lesoch

Satelitné snímky a prístup k údajom o lesoch

Komisia vytvorí platformu využívajúcu satelitné snímky vrátane družíc Sentinel systému Copernicus, ktorý pokrýva lesné oblasti na celom svete a obsahuje nástroje, ktoré všetkým stranám umožnia rýchlo prejsť na zákaz odlesňovania v dodávateľských reťazcoch. Platforma poskytuje:

Komisia vytvorí platformu využívajúcu satelitné snímky vrátane družíc Sentinel systému Copernicus, ktorý pokrýva lesné oblasti na celom svete a obsahuje nástroje, ktoré všetkým stranám umožnia rýchlo prejsť na zákaz odlesňovania v dodávateľských reťazcoch. Platforma poskytuje:

a)

a)

tematické mapy vrátane mapy pôdneho pokrytia s časovými radmi od hraničného dátumu vymedzeného v článku 2 bode 8 a radom tried, ktoré umožňujú preskúmať zloženie krajiny;

tematické mapy vrátane mapy pôdneho pokrytia s časovými radmi od hraničného dátumu vymedzeného v článku 2 bode 8 a radom tried, ktoré umožňujú preskúmať zloženie krajiny;

| b) | výstražný systém, ktorý je založený na mesačnom monitorovaní zmien lesného porastu; |
| --- | --- |

b)

b)

výstražný systém, ktorý je založený na mesačnom monitorovaní zmien lesného porastu;

výstražný systém, ktorý je založený na mesačnom monitorovaní zmien lesného porastu;

| c) | celý rad analýz a používateľsky ústretových a zabezpečených výstupov, ktoré by znázorňovali, ako sú dodávateľské reťazce spojené s odlesňovaním. |
| --- | --- |

c)

c)

celý rad analýz a používateľsky ústretových a zabezpečených výstupov, ktoré by znázorňovali, ako sú dodávateľské reťazce spojené s odlesňovaním.

celý rad analýz a používateľsky ústretových a zabezpečených výstupov, ktoré by znázorňovali, ako sú dodávateľské reťazce spojené s odlesňovaním.

Platforma sa sprístupní orgánom členských štátov, zainteresovaným orgánom tretích krajín, hospodárskym subjektom a obchodníkom.

Platforma sa sprístupní orgánom členských štátov, zainteresovaným orgánom tretích krajín, hospodárskym subjektom a obchodníkom.

Pozmeňujúci návrh 179

Pozmeňujúci návrh 179

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 1

Článok 19 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty každý rok najneskôr do 30. apríla sprístupnia verejnosti a Komisii informácie o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Tieto informácie zahŕňajú ich plány kontrol,
  počet
  a 
  výsledky
  kontrol vykonaných u hospodárskych subjektov a obchodníkov
  vrátane obsahu týchto kontrol
  , objemu príslušných komodít a výrobkov skontrolovaných v súvislosti s celkovým množstvom príslušných komodít a výrobkov umiestnených na trh, krajín pôvodu a výrobu príslušných komodít a výrobkov, ako aj opatrení prijatých
  v prípade nesúladu a pokrytých nákladov na kontroly
  . | 1.   Členské štáty každý rok najneskôr do 30. apríla sprístupnia verejnosti a Komisii informácie o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Tieto informácie zahŕňajú ich plány kontrol
  a rizikové kritériá, na ktorých sú založené, vrátane počtu
  a 
  výsledkov
  kontrol vykonaných u hospodárskych subjektov a obchodníkov
  a na príslušných komoditách a výrobkoch
  , objemu príslušných komodít a výrobkov skontrolovaných v súvislosti s celkovým množstvom príslušných komodít a výrobkov umiestnených na trh, krajín pôvodu a výrobu príslušných komodít a výrobkov, ako aj,
  v prípade nesúladu,
  opatrení
  týkajúcich sa dohľadu nad trhom
  prijatých
  v súlade s článkom 22 a sankciami uloženými podľa článku 23. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Členské štáty každý rok najneskôr do 30. apríla sprístupnia verejnosti a Komisii informácie o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Tieto informácie zahŕňajú ich plány kontrol,
  počet
  a 
  výsledky
  kontrol vykonaných u hospodárskych subjektov a obchodníkov
  vrátane obsahu týchto kontrol
  , objemu príslušných komodít a výrobkov skontrolovaných v súvislosti s celkovým množstvom príslušných komodít a výrobkov umiestnených na trh, krajín pôvodu a výrobu príslušných komodít a výrobkov, ako aj opatrení prijatých
  v prípade nesúladu a pokrytých nákladov na kontroly
  .

1.   Členské štáty každý rok najneskôr do 30. apríla sprístupnia verejnosti a Komisii informácie o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Tieto informácie zahŕňajú ich plány kontrol
  a rizikové kritériá, na ktorých sú založené, vrátane počtu
  a 
  výsledkov
  kontrol vykonaných u hospodárskych subjektov a obchodníkov
  a na príslušných komoditách a výrobkoch
  , objemu príslušných komodít a výrobkov skontrolovaných v súvislosti s celkovým množstvom príslušných komodít a výrobkov umiestnených na trh, krajín pôvodu a výrobu príslušných komodít a výrobkov, ako aj,
  v prípade nesúladu,
  opatrení
  týkajúcich sa dohľadu nad trhom
  prijatých
  v súlade s článkom 22 a sankciami uloženými podľa článku 23.

Pozmeňujúci návrh 180

Pozmeňujúci návrh 180

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 1

Článok 20 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak sa príslušné komodity alebo výrobky vyrobili v krajine alebo jej časti, ktorá je v súlade s článkom 27 uvedená ako vysokoriziková, alebo ak existuje riziko, že príslušné komodity alebo výrobky vyrobené v takýchto krajinách alebo ich častiach vstúpia do príslušného dodávateľského reťazca, každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  15 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít na jeho trhu, ako aj
  15 %
  množstva každej z príslušných komodít umiestnených na jeho trh, sprístupnených na jeho trhu alebo vyvezených z jeho trhu z vysokorizikových krajín alebo ich častí. | Ak sa príslušné komodity alebo výrobky vyrobili v krajine alebo jej časti, ktorá je v súlade s článkom 27 uvedená ako vysokoriziková, alebo ak existuje riziko, že príslušné komodity alebo výrobky vyrobené v takýchto krajinách alebo ich častiach vstúpia do príslušného dodávateľského reťazca, každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  20 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít
  a výrobkov
  na jeho trhu, ako aj
  20 %
  množstva každej z príslušných komodít
  a výrobkov
  umiestnených na jeho trh, sprístupnených na jeho trhu alebo vyvezených z jeho trhu z vysokorizikových krajín alebo ich častí.
  Príslušné orgány zabezpečia, aby ročné kontroly vykonávané na základe tohto článku zahŕňali všetky prvky uvedené v článku 15. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak sa príslušné komodity alebo výrobky vyrobili v krajine alebo jej časti, ktorá je v súlade s článkom 27 uvedená ako vysokoriziková, alebo ak existuje riziko, že príslušné komodity alebo výrobky vyrobené v takýchto krajinách alebo ich častiach vstúpia do príslušného dodávateľského reťazca, každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  15 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít na jeho trhu, ako aj
  15 %
  množstva každej z príslušných komodít umiestnených na jeho trh, sprístupnených na jeho trhu alebo vyvezených z jeho trhu z vysokorizikových krajín alebo ich častí.

15 %

15 %

Ak sa príslušné komodity alebo výrobky vyrobili v krajine alebo jej časti, ktorá je v súlade s článkom 27 uvedená ako vysokoriziková, alebo ak existuje riziko, že príslušné komodity alebo výrobky vyrobené v takýchto krajinách alebo ich častiach vstúpia do príslušného dodávateľského reťazca, každý členský štát zabezpečí, aby každoročné kontroly vykonávané jeho príslušnými orgánmi zahŕňali aspoň
  20 %
  hospodárskych subjektov, ktoré umiestňujú na trh Únie, sprístupňujú na trhu Únie alebo vyvážajú z trhu Únie každú z príslušných komodít
  a výrobkov
  na jeho trhu, ako aj
  20 %
  množstva každej z príslušných komodít
  a výrobkov
  umiestnených na jeho trh, sprístupnených na jeho trhu alebo vyvezených z jeho trhu z vysokorizikových krajín alebo ich častí.
  Príslušné orgány zabezpečia, aby ročné kontroly vykonávané na základe tohto článku zahŕňali všetky prvky uvedené v článku 15.

20 %

a výrobkov

20 %

a výrobkov

Príslušné orgány zabezpečia, aby ročné kontroly vykonávané na základe tohto článku zahŕňali všetky prvky uvedené v článku 15.

Pozmeňujúci návrh 181

Pozmeňujúci návrh 181

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 1

Článok 21 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak sa na základe kontrol uvedených v článku 15 a 16 zistili možné
  závažné nedostatky
  alebo sa zistili riziká podľa článku 14 ods. 6, príslušné orgány môžu prijať okamžité predbežné opatrenia vrátane zadržania alebo pozastavenia umiestňovania príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo ich sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z neho. | Ak sa
  na základe preskúmania dôkazov alebo iných relevantných informácií, a to aj informácií vymenených podľa článku 18 a opodstatnených obáv vyjadrených tretími stranami podľa článku 29, alebo
  na základe kontrol uvedených v článku 15 a 16 zistili možné
  porušenia tohto nariadenia
  alebo sa zistili riziká podľa článku 14 ods. 6, príslušné orgány môžu prijať okamžité predbežné opatrenia vrátane zadržania alebo pozastavenia umiestňovania príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo ich sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z neho.
  Členské štáty o týchto opatreniach okamžite informujú Komisiu a príslušné orgány ostatných členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak sa na základe kontrol uvedených v článku 15 a 16 zistili možné
  závažné nedostatky
  alebo sa zistili riziká podľa článku 14 ods. 6, príslušné orgány môžu prijať okamžité predbežné opatrenia vrátane zadržania alebo pozastavenia umiestňovania príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo ich sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z neho.

závažné nedostatky

Ak sa
  na základe preskúmania dôkazov alebo iných relevantných informácií, a to aj informácií vymenených podľa článku 18 a opodstatnených obáv vyjadrených tretími stranami podľa článku 29, alebo
  na základe kontrol uvedených v článku 15 a 16 zistili možné
  porušenia tohto nariadenia
  alebo sa zistili riziká podľa článku 14 ods. 6, príslušné orgány môžu prijať okamžité predbežné opatrenia vrátane zadržania alebo pozastavenia umiestňovania príslušných komodít a výrobkov na trh Únie alebo ich sprístupňovania na trhu Únie a vývozu z neho.
  Členské štáty o týchto opatreniach okamžite informujú Komisiu a príslušné orgány ostatných členských štátov.

na základe preskúmania dôkazov alebo iných relevantných informácií, a to aj informácií vymenených podľa článku 18 a opodstatnených obáv vyjadrených tretími stranami podľa článku 29, alebo

porušenia tohto nariadenia

Členské štáty o týchto opatreniach okamžite informujú Komisiu a príslušné orgány ostatných členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 182

Pozmeňujúci návrh 182

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 1

Článok 22 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, ak príslušné orgány zistia, že si hospodársky subjekt alebo obchodník nesplnil svoje povinnosti podľa tohto nariadenia alebo že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením, bezodkladne požiadajú príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka, aby prijal
  vhodné a primerané
  nápravné opatrenie na odstránenie nesúladu. | 1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, ak príslušné orgány zistia, že si hospodársky subjekt alebo obchodník nesplnil svoje povinnosti podľa tohto nariadenia alebo že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s 
  požiadavkami stanovenými
  týmto nariadením, bezodkladne požiadajú príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka, aby prijal nápravné opatrenie na odstránenie nesúladu
  v stanovenej a primeranej lehote
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, ak príslušné orgány zistia, že si hospodársky subjekt alebo obchodník nesplnil svoje povinnosti podľa tohto nariadenia alebo že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s týmto nariadením, bezodkladne požiadajú príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka, aby prijal
  vhodné a primerané
  nápravné opatrenie na odstránenie nesúladu.

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, ak príslušné orgány zistia, že si hospodársky subjekt alebo obchodník nesplnil svoje povinnosti podľa tohto nariadenia alebo že príslušná komodita alebo výrobok nie je v súlade s 
  požiadavkami stanovenými
  týmto nariadením, bezodkladne požiadajú príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka, aby prijal nápravné opatrenie na odstránenie nesúladu
  v stanovenej a primeranej lehote
  .

Pozmeňujúci návrh 183

Pozmeňujúci návrh 183

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 2 – písmeno d

Článok 22 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | zničenie
  príslušnej komodity alebo výrobku alebo
  ich darovanie
  na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

zničenie
  príslušnej komodity alebo výrobku alebo
  ich darovanie
  na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu.

zničenie

ich darovanie

| d) | darovanie, ak je to možné,
  príslušnej komodity alebo výrobku na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu
  alebo inak recyklácia či ako posledná možnosť ich zničenie
  . |
| --- | --- |

d)

darovanie, ak je to možné,
  príslušnej komodity alebo výrobku na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu
  alebo inak recyklácia či ako posledná možnosť ich zničenie
  .

darovanie, ak je to možné,

alebo inak recyklácia či ako posledná možnosť ich zničenie

Pozmeňujúci návrh 184

Pozmeňujúci návrh 184

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 2 a (nový)

Článok 22 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Bez ohľadu na nápravné opatrenia prijaté podľa odseku 2 a s cieľom zabrániť riziku ďalšieho porušovania predpisov hospodársky subjekt alebo obchodník rieši všetky nedostatky v systéme náležitej starostlivosti, ktoré môžu viesť k nesúladu s týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Bez ohľadu na nápravné opatrenia prijaté podľa odseku 2 a s cieľom zabrániť riziku ďalšieho porušovania predpisov hospodársky subjekt alebo obchodník rieši všetky nedostatky v systéme náležitej starostlivosti, ktoré môžu viesť k nesúladu s týmto nariadením.

Pozmeňujúci návrh 185

Pozmeňujúci návrh 185

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 3

Článok 22 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Ak hospodársky subjekt alebo obchodník neprijme nápravné opatrenie uvedené v odseku 2
  alebo ak nesúlad uvedený
  v odseku 1
  pretrváva
  , príslušné orgány zabezpečia, aby bol výrobok
  stiahnutý
  alebo spätne
  prevzatý
  alebo aby
  bolo zakázané alebo obmedzené jeho sprístupňovanie
  na trhu Únie alebo
  jeho
  vývoz z Únie. | 3.   Ak hospodársky subjekt alebo obchodník neprijme nápravné opatrenie uvedené v odseku 2
  v lehote stanovenej príslušným orgánom
  v odseku 1, príslušné orgány zabezpečia, aby
  boli komodita alebo
  výrobok
  stiahnuté
  alebo spätne
  prevzaté
  alebo aby
  neboli sprístupnené
  na trhu Únie alebo
  na
  vývoz z 
  trhu
  Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Ak hospodársky subjekt alebo obchodník neprijme nápravné opatrenie uvedené v odseku 2
  alebo ak nesúlad uvedený
  v odseku 1
  pretrváva
  , príslušné orgány zabezpečia, aby bol výrobok
  stiahnutý
  alebo spätne
  prevzatý
  alebo aby
  bolo zakázané alebo obmedzené jeho sprístupňovanie
  na trhu Únie alebo
  jeho
  vývoz z Únie.

3.   Ak hospodársky subjekt alebo obchodník neprijme nápravné opatrenie uvedené v odseku 2
  v lehote stanovenej príslušným orgánom
  v odseku 1, príslušné orgány zabezpečia, aby
  boli komodita alebo
  výrobok
  stiahnuté
  alebo spätne
  prevzaté
  alebo aby
  neboli sprístupnené
  na trhu Únie alebo
  na
  vývoz z 
  trhu
  Únie.

Pozmeňujúci návrh 186

Pozmeňujúci návrh 186

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1

Článok 23 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na
  porušenia ustanovení tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov
  a
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania.
  Členské štáty Komisii oznámia uvedené ustanovenia a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny, ktoré sa ich dotýkajú. | 1.   
  Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia prijme delegované akty, ktorými sa doplní toto nariadenie o jednotné sankcie uplatniteľné v prípade
  porušenia ustanovení tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov
  s cieľom zabezpečiť uplatňovanie harmonizovaných noriem v celej Únii. Členské štáty
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na
  porušenia ustanovení tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov
  a
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania.
  Členské štáty Komisii oznámia uvedené ustanovenia a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny, ktoré sa ich dotýkajú.

1.   
  Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia prijme delegované akty, ktorými sa doplní toto nariadenie o jednotné sankcie uplatniteľné v prípade
  porušenia ustanovení tohto nariadenia zo strany hospodárskych subjektov a obchodníkov
  s cieľom zabezpečiť uplatňovanie harmonizovaných noriem v celej Únii. Členské štáty
  prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania.

Pozmeňujúci návrh 187

Pozmeňujúci návrh 187

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 23 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Stanovené
  sankcie musia byť účinné, primerané
  a
   odrádzajúce. Sankcie musia zahŕňať minimálne: | 2.   Sankcie musia byť účinné, primerané, odrádzajúce
  a jednotné vo všetkých členských štátoch.
  Sankcie musia zahŕňať minimálne: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Stanovené
  sankcie musia byť účinné, primerané
  a
   odrádzajúce. Sankcie musia zahŕňať minimálne:

2.   Sankcie musia byť účinné, primerané, odrádzajúce
  a jednotné vo všetkých členských štátoch.
  Sankcie musia zahŕňať minimálne:

Pozmeňujúci návrh 188

Pozmeňujúci návrh 188

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno a

Článok 23 – odsek 2 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | pokuty primerané environmentálnej škode a hodnote príslušných dotknutých komodít alebo výrobkov, pričom výška takýchto pokút sa vypočítava tak, aby sa zabezpečilo, že účinne pripravia zodpovedné subjekty o hospodárske prínosy pochádzajúce z ich porušení a výška takýchto pokút sa bude za opakované porušenia postupne zvyšovať; maximálna výška takýchto pokút musí byť aspoň
  4 %
  ročného obratu hospodárskych subjektov alebo obchodníka v 
  dotknutom členskom štáte alebo dotknutých členských štátoch
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

pokuty primerané environmentálnej škode a hodnote príslušných dotknutých komodít alebo výrobkov, pričom výška takýchto pokút sa vypočítava tak, aby sa zabezpečilo, že účinne pripravia zodpovedné subjekty o hospodárske prínosy pochádzajúce z ich porušení a výška takýchto pokút sa bude za opakované porušenia postupne zvyšovať; maximálna výška takýchto pokút musí byť aspoň
  4 %
  ročného obratu hospodárskych subjektov alebo obchodníka v 
  dotknutom členskom štáte alebo dotknutých členských štátoch
  ;

4 %

dotknutom členskom štáte alebo dotknutých členských štátoch

| a) | pokuty primerané environmentálnej škode
  , hospodárskej škode pre miestne komunity
  a hodnote príslušných dotknutých komodít alebo výrobkov, pričom výška takýchto pokút sa vypočítava tak, aby sa zabezpečilo, že účinne pripravia zodpovedné subjekty o hospodárske prínosy pochádzajúce z ich porušení a výška takýchto pokút sa bude za opakované porušenia postupne zvyšovať; maximálna výška takýchto pokút musí byť aspoň
  8 %
  ročného obratu hospodárskeho subjektu alebo obchodníka v 
  Únii, vypočítaného v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004

   (1a);
  a zvýši sa s cieľom zabezpečiť, aby sankcia presahovala potenciálne získané hospodárske výhody a aby mala odrádzajúci účinok; |
| --- | --- |

a)

pokuty primerané environmentálnej škode
  , hospodárskej škode pre miestne komunity
  a hodnote príslušných dotknutých komodít alebo výrobkov, pričom výška takýchto pokút sa vypočítava tak, aby sa zabezpečilo, že účinne pripravia zodpovedné subjekty o hospodárske prínosy pochádzajúce z ich porušení a výška takýchto pokút sa bude za opakované porušenia postupne zvyšovať; maximálna výška takýchto pokút musí byť aspoň
  8 %
  ročného obratu hospodárskeho subjektu alebo obchodníka v 
  Únii, vypočítaného v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004

   (1a);
  a zvýši sa s cieľom zabezpečiť, aby sankcia presahovala potenciálne získané hospodárske výhody a aby mala odrádzajúci účinok;

, hospodárskej škode pre miestne komunity

8 %

Únii, vypočítaného v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004

1a

a zvýši sa s cieľom zabezpečiť, aby sankcia presahovala potenciálne získané hospodárske výhody a aby mala odrádzajúci účinok;

Pozmeňujúci návrh 189

Pozmeňujúci návrh 189

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

Článok 23 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | povinnosť uviesť životné prostredie do pôvodného stavu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

povinnosť uviesť životné prostredie do pôvodného stavu;

povinnosť uviesť životné prostredie do pôvodného stavu;

Pozmeňujúci návrh 190

Pozmeňujúci návrh 190

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno b b (nové)

Článok 23 – odsek 2 – písmeno b b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | povinnosť nahradiť škodu spôsobenú akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, ktorej by sa výkon náležitej starostlivosti vyhol; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

povinnosť nahradiť škodu spôsobenú akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, ktorej by sa výkon náležitej starostlivosti vyhol;

povinnosť nahradiť škodu spôsobenú akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, ktorej by sa výkon náležitej starostlivosti vyhol;

Pozmeňujúci návrh 191

Pozmeňujúci návrh 191

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | dočasné vylúčenie z postupov verejného obstarávania. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

dočasné vylúčenie z postupov verejného obstarávania.

| d) | dočasné vylúčenie z postupov verejného obstarávania
  a z prístupu k verejnému financovaniu vrátane postupov verejného obstarávania, grantov a koncesií; |
| --- | --- |

d)

dočasné vylúčenie z postupov verejného obstarávania
  a z prístupu k verejnému financovaniu vrátane postupov verejného obstarávania, grantov a koncesií;

a z prístupu k verejnému financovaniu vrátane postupov verejného obstarávania, grantov a koncesií;

Pozmeňujúci návrh 192

Pozmeňujúci návrh 192

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d a (nové)

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | dočasný alebo trvalý zákaz umiestňovať alebo sprístupňovať príslušné komodity a výrobky na trhu Únie alebo ich vyvážať v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

dočasný alebo trvalý zákaz umiestňovať alebo sprístupňovať príslušné komodity a výrobky na trhu Únie alebo ich vyvážať v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania;

dočasný alebo trvalý zákaz umiestňovať alebo sprístupňovať príslušné komodity a výrobky na trhu Únie alebo ich vyvážať v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania;

Pozmeňujúci návrh 193

Pozmeňujúci návrh 193

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d b (nové)

Článok 23 – odsek 2 – písmeno d b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | zákaz používať postup zjednodušenej povinnej starostlivosti stanovený v článku 12 v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

db)

db)

zákaz používať postup zjednodušenej povinnej starostlivosti stanovený v článku 12 v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania;

zákaz používať postup zjednodušenej povinnej starostlivosti stanovený v článku 12 v prípade závažného porušenia alebo opakovaného porušovania;

Pozmeňujúci návrh 194

Pozmeňujúci návrh 194

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 a (nový)

Článok 23 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Členské štáty oznámia Komisii hospodárske subjekty a obchodníkov, ktorí si nesplnili svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, a sankcie, ktoré im boli uložené prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31, do 30 dní od príslušného zistenia nesúladu, pričom náležite zohľadnia príslušné pravidlá ochrany údajov. Komisia uverejní zoznam dotknutých hospodárskych subjektov a obchodníkov. Musia byť informovaní o svojom zaradení do zoznamu. |
| | Zoznam hospodárskych subjektov a obchodníkov neplniacich svoje povinnosti obsahuje tieto prvky: |
| | a) | meno/názov hospodárskeho subjektu alebo obchodníka; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Členské štáty oznámia Komisii hospodárske subjekty a obchodníkov, ktorí si nesplnili svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, a sankcie, ktoré im boli uložené prostredníctvom informačného systému uvedeného v článku 31, do 30 dní od príslušného zistenia nesúladu, pričom náležite zohľadnia príslušné pravidlá ochrany údajov. Komisia uverejní zoznam dotknutých hospodárskych subjektov a obchodníkov. Musia byť informovaní o svojom zaradení do zoznamu.

Zoznam hospodárskych subjektov a obchodníkov neplniacich svoje povinnosti obsahuje tieto prvky:

Zoznam hospodárskych subjektov a obchodníkov neplniacich svoje povinnosti obsahuje tieto prvky:

a)

a)

meno/názov hospodárskeho subjektu alebo obchodníka;

meno/názov hospodárskeho subjektu alebo obchodníka;

| b) | dátum prvého zaradenia do zoznamu a dátum, od ktorého boli prijaté dostatočné nápravné opatrenia; |
| --- | --- |

b)

b)

dátum prvého zaradenia do zoznamu a dátum, od ktorého boli prijaté dostatočné nápravné opatrenia;

dátum prvého zaradenia do zoznamu a dátum, od ktorého boli prijaté dostatočné nápravné opatrenia;

| c) | zhrnutie činností odôvodňujúcich zaradenie hospodárskeho subjektu alebo obchodníka do zoznamu; a |
| --- | --- |

c)

c)

zhrnutie činností odôvodňujúcich zaradenie hospodárskeho subjektu alebo obchodníka do zoznamu; a

zhrnutie činností odôvodňujúcich zaradenie hospodárskeho subjektu alebo obchodníka do zoznamu; a

| d) | povahu a v prípade peňažnej povahy aj výšku uloženej sankcie. |
| --- | --- |

d)

d)

povahu a v prípade peňažnej povahy aj výšku uloženej sankcie.

povahu a v prípade peňažnej povahy aj výšku uloženej sankcie.

Zoznam sa zverejní na webovom sídle Komisie a pravidelne sa aktualizuje.

Zoznam sa zverejní na webovom sídle Komisie a pravidelne sa aktualizuje.

Komisia uverejní zoznam v Úradnom vestníku Európskej únie a v Registri uvedenom v článku 31.

Komisia uverejní zoznam v Úradnom vestníku Európskej únie a v Registri uvedenom v článku 31.

Pozmeňujúci návrh 195

Pozmeňujúci návrh 195

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 b (nový)

Článok 23 – odsek 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Členské štáty oznámia Komisii, keď hospodársky subjekt alebo obchodník uvedený v odseku 1, ktorý neplní svoje povinnosti, prijal dostatočné nápravné opatrenia vrátane úplného zaplatenia sankcií alebo vylepšenia svojho systému náležitej starostlivosti a nebola oznámená žiadna iná sankcia alebo postup týkajúci sa údajného porušenia. |
| | Komisia po prijatí nápravných opatrení vyradí zo zoznamu príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka. Komisia každých šesť mesiacov aktualizuje verejný zoznam dotknutých hospodárskych subjektov a obchodníkov. |
| | Komisia bez zbytočného odkladu informuje príslušné orgány o vyradení hospodárskeho subjektu alebo obchodníka zo zoznamu a aktualizuje Register uvedený v článku 31. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2b.
     
  Členské štáty oznámia Komisii, keď hospodársky subjekt alebo obchodník uvedený v odseku 1, ktorý neplní svoje povinnosti, prijal dostatočné nápravné opatrenia vrátane úplného zaplatenia sankcií alebo vylepšenia svojho systému náležitej starostlivosti a nebola oznámená žiadna iná sankcia alebo postup týkajúci sa údajného porušenia.

Komisia po prijatí nápravných opatrení vyradí zo zoznamu príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka. Komisia každých šesť mesiacov aktualizuje verejný zoznam dotknutých hospodárskych subjektov a obchodníkov.

Komisia po prijatí nápravných opatrení vyradí zo zoznamu príslušný hospodársky subjekt alebo obchodníka. Komisia každých šesť mesiacov aktualizuje verejný zoznam dotknutých hospodárskych subjektov a obchodníkov.

Komisia bez zbytočného odkladu informuje príslušné orgány o vyradení hospodárskeho subjektu alebo obchodníka zo zoznamu a aktualizuje Register uvedený v článku 31.

Komisia bez zbytočného odkladu informuje príslušné orgány o vyradení hospodárskeho subjektu alebo obchodníka zo zoznamu a aktualizuje Register uvedený v článku 31.

Pozmeňujúci návrh 196

Pozmeňujúci návrh 196

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 7 – pododsek 1 – písmeno b

Článok 24 – odsek 7 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | ak bolo prepustenie do voľného obehu alebo na vývoz pozastavené v súlade s odsekom 6, príslušné orgány nepožiadali do
  3
  pracovných dní uvedených v článku 14 ods. 7 o potrebu zachovať pozastavenie prepustenia danej príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

ak bolo prepustenie do voľného obehu alebo na vývoz pozastavené v súlade s odsekom 6, príslušné orgány nepožiadali do
  3
  pracovných dní uvedených v článku 14 ods. 7 o potrebu zachovať pozastavenie prepustenia danej príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz;

3

| b) | ak bolo prepustenie do voľného obehu alebo na vývoz pozastavené v súlade s odsekom 6, príslušné orgány nepožiadali do
  piatich
  pracovných dní
  alebo do 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia
  uvedených v článku 14 ods. 7 o potrebu zachovať pozastavenie prepustenia danej príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz; |
| --- | --- |

b)

ak bolo prepustenie do voľného obehu alebo na vývoz pozastavené v súlade s odsekom 6, príslušné orgány nepožiadali do
  piatich
  pracovných dní
  alebo do 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia
  uvedených v článku 14 ods. 7 o potrebu zachovať pozastavenie prepustenia danej príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz;

piatich

alebo do 72 hodín v prípade čerstvých komodít a výrobkov s rizikom znehodnotenia

Pozmeňujúci návrh 197

Pozmeňujúci návrh 197

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 8 – pododsek 2

Článok 24 – odsek 8 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Po oznámení
  uvedeného
  stavu colné orgány nepovolia prepustenie príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz. Zároveň zahrnú do systému na spracovanie colných údajov a podľa možnosti do obchodnej faktúry priloženej k príslušnej komodite alebo výrobku a do akéhokoľvek ďalšieho relevantného sprievodného dokladu toto upozornenie: „Nevyhovujúca komodita alebo nevyhovujúci výrobok – prepustenie do voľného obehu/na vývoz nepovolené – nariadenie (EÚ) 2021/XXXX.“ [OP uvedie odkaz na toto nariadenie] | Po oznámení stavu
  nesúladu
  colné orgány nepovolia prepustenie príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz. Zároveň zahrnú do systému na spracovanie colných údajov a podľa možnosti do obchodnej faktúry priloženej k príslušnej komodite alebo výrobku a do akéhokoľvek ďalšieho relevantného sprievodného dokladu toto upozornenie: „Nevyhovujúca komodita alebo nevyhovujúci výrobok – prepustenie do voľného obehu/na vývoz nepovolené – nariadenie (EÚ) 2021/XXXX.“ [OP uvedie odkaz na toto nariadenie] |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Po oznámení
  uvedeného
  stavu colné orgány nepovolia prepustenie príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz. Zároveň zahrnú do systému na spracovanie colných údajov a podľa možnosti do obchodnej faktúry priloženej k príslušnej komodite alebo výrobku a do akéhokoľvek ďalšieho relevantného sprievodného dokladu toto upozornenie: „Nevyhovujúca komodita alebo nevyhovujúci výrobok – prepustenie do voľného obehu/na vývoz nepovolené – nariadenie (EÚ) 2021/XXXX.“ [OP uvedie odkaz na toto nariadenie]

uvedeného

Po oznámení stavu
  nesúladu
  colné orgány nepovolia prepustenie príslušnej komodity alebo výrobku do voľného obehu alebo na vývoz. Zároveň zahrnú do systému na spracovanie colných údajov a podľa možnosti do obchodnej faktúry priloženej k príslušnej komodite alebo výrobku a do akéhokoľvek ďalšieho relevantného sprievodného dokladu toto upozornenie: „Nevyhovujúca komodita alebo nevyhovujúci výrobok – prepustenie do voľného obehu/na vývoz nepovolené – nariadenie (EÚ) 2021/XXXX.“ [OP uvedie odkaz na toto nariadenie]

nesúladu

Pozmeňujúci návrh 198

Pozmeňujúci návrh 198

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 10

Článok 24 – odsek 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 10.   Colné orgány môžu zničiť nevyhovujúcu príslušnú komoditu alebo nevyhovujúci príslušný výrobok na žiadosť príslušných orgánov alebo keď to považujú za potrebné a primerané. Náklady na takéto opatrenie znáša fyzická alebo právnická osoba, ktorá má príslušnú komoditu alebo výrobok v držbe.
  Články 197 a 198 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 sa uplatňujú zodpovedajúcim spôsobom. Na žiadosť príslušných orgánov je možné nevyhovujúce príslušné komodity a nevyhovujúce príslušné výrobky alternatívne skonfiškovať a colný úrad ich môže dať k dispozícii príslušným orgánom. | 10.   Colné orgány môžu
  darovať príslušnú komoditu alebo výrobok na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu alebo, a iba v prípade, že by darovanie nebolo možné, recyklovať alebo ako poslednú možnosť
  zničiť nevyhovujúcu príslušnú komoditu alebo nevyhovujúci príslušný výrobok na žiadosť príslušných orgánov alebo keď to považujú za potrebné a primerané. Náklady na takéto opatrenie znáša fyzická alebo právnická osoba, ktorá má príslušnú komoditu alebo výrobok v držbe. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

10.   Colné orgány môžu zničiť nevyhovujúcu príslušnú komoditu alebo nevyhovujúci príslušný výrobok na žiadosť príslušných orgánov alebo keď to považujú za potrebné a primerané. Náklady na takéto opatrenie znáša fyzická alebo právnická osoba, ktorá má príslušnú komoditu alebo výrobok v držbe.
  Články 197 a 198 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 sa uplatňujú zodpovedajúcim spôsobom. Na žiadosť príslušných orgánov je možné nevyhovujúce príslušné komodity a nevyhovujúce príslušné výrobky alternatívne skonfiškovať a colný úrad ich môže dať k dispozícii príslušným orgánom.

10.   Colné orgány môžu
  darovať príslušnú komoditu alebo výrobok na charitatívne účely alebo na účely verejného záujmu alebo, a iba v prípade, že by darovanie nebolo možné, recyklovať alebo ako poslednú možnosť
  zničiť nevyhovujúcu príslušnú komoditu alebo nevyhovujúci príslušný výrobok na žiadosť príslušných orgánov alebo keď to považujú za potrebné a primerané. Náklady na takéto opatrenie znáša fyzická alebo právnická osoba, ktorá má príslušnú komoditu alebo výrobok v držbe.

Pozmeňujúci návrh 199

Pozmeňujúci návrh 199

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 – odsek 4

Článok 25 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Ak majú colné orgány v prvom mieste vstupu v súvislosti s príslušnými komoditami a výrobkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a ktoré sú buď dočasne uskladnené alebo sú umiestnené do colného režimu iného než „prepustenie do voľného obehu“, dôvod domnievať sa, že dané príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s týmto nariadením, postúpia všetky relevantné informácie príslušnému colnému orgánu určenia. | 4.   Ak majú colné orgány v prvom mieste vstupu v súvislosti s príslušnými komoditami a výrobkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a ktoré sú buď dočasne uskladnené alebo sú umiestnené do colného režimu iného než „prepustenie do voľného obehu“, dôvod domnievať sa, že dané príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s týmto nariadením, postúpia všetky relevantné informácie príslušnému colnému orgánu určenia
  , ako aj príslušným orgánom zodpovedným za plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Ak majú colné orgány v prvom mieste vstupu v súvislosti s príslušnými komoditami a výrobkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a ktoré sú buď dočasne uskladnené alebo sú umiestnené do colného režimu iného než „prepustenie do voľného obehu“, dôvod domnievať sa, že dané príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s týmto nariadením, postúpia všetky relevantné informácie príslušnému colnému orgánu určenia.

4.   Ak majú colné orgány v prvom mieste vstupu v súvislosti s príslušnými komoditami a výrobkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie a ktoré sú buď dočasne uskladnené alebo sú umiestnené do colného režimu iného než „prepustenie do voľného obehu“, dôvod domnievať sa, že dané príslušné komodity alebo výrobky nie sú v súlade s týmto nariadením, postúpia všetky relevantné informácie príslušnému colnému orgánu určenia
  , ako aj príslušným orgánom zodpovedným za plnenie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia
  .

Pozmeňujúci návrh 200

Pozmeňujúci návrh 200

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 1

Článok 26 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia vytvorí elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť prenos údajov, najmä oznámení a žiadostí uvedených v článku 24 ods. 5 až 8, medzi vnútroštátnymi colnými systémami a informačným systémom uvedeným v článku 31. Toto elektronické rozhranie musí byť zavedené najneskôr do
  štyroch rokov
  od dátumu prijatia príslušného vykonávacieho aktu uvedeného v odseku 3. | 1.   Komisia vytvorí elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť prenos údajov, najmä oznámení a žiadostí uvedených v článku 24 ods. 5 až 8, medzi vnútroštátnymi colnými systémami a informačným systémom uvedeným v článku 31. Toto elektronické rozhranie musí byť zavedené najneskôr do
  jedného roka
  od dátumu prijatia príslušného vykonávacieho aktu uvedeného v odseku 3. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia vytvorí elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť prenos údajov, najmä oznámení a žiadostí uvedených v článku 24 ods. 5 až 8, medzi vnútroštátnymi colnými systémami a informačným systémom uvedeným v článku 31. Toto elektronické rozhranie musí byť zavedené najneskôr do
  štyroch rokov
  od dátumu prijatia príslušného vykonávacieho aktu uvedeného v odseku 3.

1.   Komisia vytvorí elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť prenos údajov, najmä oznámení a žiadostí uvedených v článku 24 ods. 5 až 8, medzi vnútroštátnymi colnými systémami a informačným systémom uvedeným v článku 31. Toto elektronické rozhranie musí byť zavedené najneskôr do
  jedného roka
  od dátumu prijatia príslušného vykonávacieho aktu uvedeného v odseku 3.

Pozmeňujúci návrh 201

Pozmeňujúci návrh 201

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 26 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia
  môže vytvoriť
  elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť: | 2.   Komisia
  vytvorí
  elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia
  môže vytvoriť
  elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť:

2.   Komisia
  vytvorí
  elektronické rozhranie založené na prostredí centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo s cieľom umožniť:

Pozmeňujúci návrh 202

Pozmeňujúci návrh 202

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 1

Článok 27 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Týmto nariadením sa stanovuje trojstupňový systém posudzovania krajín alebo ich častí. Krajiny sa považujú za krajiny predstavujúce štandardné riziko, pokiaľ sa v súlade s týmto článkom neurčia ako krajiny predstavujúce nízke alebo vysoké riziko. Komisia
  môže určiť
  krajiny alebo ich časti, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré nie sú v súlade s článkom 3 písm. a). Zoznam krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko, sa uverejní prostredníctvom vykonávacieho(-ích) aktu(-ov), ktorý(-é) sa má (majú) prijať v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2. Uvedený zoznam sa podľa potreby aktualizuje na základe nových dôkazov. | 1.   Týmto nariadením sa stanovuje trojstupňový systém posudzovania krajín alebo ich častí. Krajiny sa považujú za krajiny predstavujúce štandardné riziko, pokiaľ sa v súlade s týmto článkom neurčia ako krajiny predstavujúce nízke alebo vysoké riziko. Komisia
  určí
  krajiny alebo ich časti, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré nie sú v súlade s článkom 3 písm. a). Zoznam krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko, sa uverejní prostredníctvom vykonávacieho(-ích) aktu(-ov), ktorý(-é) sa má (majú) prijať v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2.
  do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia].
  Uvedený zoznam sa podľa potreby aktualizuje na základe nových dôkazov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Týmto nariadením sa stanovuje trojstupňový systém posudzovania krajín alebo ich častí. Krajiny sa považujú za krajiny predstavujúce štandardné riziko, pokiaľ sa v súlade s týmto článkom neurčia ako krajiny predstavujúce nízke alebo vysoké riziko. Komisia
  môže určiť
  krajiny alebo ich časti, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré nie sú v súlade s článkom 3 písm. a). Zoznam krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko, sa uverejní prostredníctvom vykonávacieho(-ích) aktu(-ov), ktorý(-é) sa má (majú) prijať v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2. Uvedený zoznam sa podľa potreby aktualizuje na základe nových dôkazov.

1.   Týmto nariadením sa stanovuje trojstupňový systém posudzovania krajín alebo ich častí. Krajiny sa považujú za krajiny predstavujúce štandardné riziko, pokiaľ sa v súlade s týmto článkom neurčia ako krajiny predstavujúce nízke alebo vysoké riziko. Komisia
  určí
  krajiny alebo ich časti, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko výroby príslušných komodít alebo výrobkov, ktoré nie sú v súlade s článkom 3 písm. a). Zoznam krajín alebo ich častí, ktoré predstavujú nízke alebo vysoké riziko, sa uverejní prostredníctvom vykonávacieho(-ích) aktu(-ov), ktorý(-é) sa má (majú) prijať v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2.
  do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia].
  Uvedený zoznam sa podľa potreby aktualizuje na základe nových dôkazov.

Pozmeňujúci návrh 203

Pozmeňujúci návrh 203

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 27 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Pri určovaní krajín s nízkym a vysokým rizikom alebo ich častí podľa odseku 1 sa zohľadňujú informácie poskytnuté dotknutou krajinou a vychádza sa z týchto kritérií posudzovania: | Pri určovaní krajín s nízkym a vysokým rizikom alebo ich častí podľa odseku 1
  sa postupuje podľa transparentného a objektívneho procesu posudzovania, pri ktorom
  sa zohľadňujú informácie poskytnuté dotknutou krajinou a 
  príslušnými regionálnymi orgánmi, hospodárskymi subjektmi, ako aj mimovládnymi organizíciami a tretími stranami vrátane pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a organizácií občianskej spoločnosti
  a vychádza sa z týchto kritérií posudzovania: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Pri určovaní krajín s nízkym a vysokým rizikom alebo ich častí podľa odseku 1 sa zohľadňujú informácie poskytnuté dotknutou krajinou a vychádza sa z týchto kritérií posudzovania:

Pri určovaní krajín s nízkym a vysokým rizikom alebo ich častí podľa odseku 1
  sa postupuje podľa transparentného a objektívneho procesu posudzovania, pri ktorom
  sa zohľadňujú informácie poskytnuté dotknutou krajinou a 
  príslušnými regionálnymi orgánmi, hospodárskymi subjektmi, ako aj mimovládnymi organizíciami a tretími stranami vrátane pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a organizácií občianskej spoločnosti
  a vychádza sa z týchto kritérií posudzovania:

sa postupuje podľa transparentného a objektívneho procesu posudzovania, pri ktorom

príslušnými regionálnymi orgánmi, hospodárskymi subjektmi, ako aj mimovládnymi organizíciami a tretími stranami vrátane pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a organizácií občianskej spoločnosti

Pozmeňujúci návrh 204

Pozmeňujúci návrh 204

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno a

Článok 27 – odsek 2 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | miera odlesňovania
  a
   degradácie lesov, |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

miera odlesňovania
  a
   degradácie lesov,

a

| a) | miera odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , |
| --- | --- |

a)

miera odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  ,

a konverzie lesov

Pozmeňujúci návrh 205

Pozmeňujúci návrh 205

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno d

Článok 27 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | či vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy zahŕňa emisie a odstraňovania z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pozemkov, čím sa zabezpečuje, aby sa emisie z odlesňovania
  a
   degradácie lesov započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v NDC; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

či vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy zahŕňa emisie a odstraňovania z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pozemkov, čím sa zabezpečuje, aby sa emisie z odlesňovania
  a
   degradácie lesov započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v NDC;

a

| d) | či vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy zahŕňa emisie a odstraňovania z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pozemkov, čím sa zabezpečuje, aby sa emisie z odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
   započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v NDC; |
| --- | --- |

d)

či vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy zahŕňa emisie a odstraňovania z poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pozemkov, čím sa zabezpečuje, aby sa emisie z odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
   započítavali do záväzku krajiny znížiť alebo obmedziť emisie skleníkových plynov, ako sa uvádza v NDC;

a konverzie lesov

Pozmeňujúci návrh 206

Pozmeňujúci návrh 206

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno e

Článok 27 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | dohody a iné nástroje uzavreté medzi dotknutou krajinou a Úniou, ktoré sa zaoberajú odlesňovaním
  alebo
  degradáciou lesov a uľahčujú súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia a 
  ich
  účinné vykonávanie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

dohody a iné nástroje uzavreté medzi dotknutou krajinou a Úniou, ktoré sa zaoberajú odlesňovaním
  alebo
  degradáciou lesov a uľahčujú súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia a 
  ich
  účinné vykonávanie;

alebo

ich

| e) | dohody a iné nástroje uzavreté medzi dotknutou krajinou a Úniou, ktoré sa zaoberajú odlesňovaním, degradáciou lesov
  alebo konverziou lesov
  a uľahčujú súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia
  , ak sa na základe objektívneho a transparentného posúdenia potvrdí ich včasné
  a účinné vykonávanie; |
| --- | --- |

e)

dohody a iné nástroje uzavreté medzi dotknutou krajinou a Úniou, ktoré sa zaoberajú odlesňovaním, degradáciou lesov
  alebo konverziou lesov
  a uľahčujú súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia
  , ak sa na základe objektívneho a transparentného posúdenia potvrdí ich včasné
  a účinné vykonávanie;

alebo konverziou lesov

, ak sa na základe objektívneho a transparentného posúdenia potvrdí ich včasné

Pozmeňujúci návrh 207

Pozmeňujúci návrh 207

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | či má dotknutá krajina zavedené vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy na nižšej než celoštátnej úrovni, a to aj v súlade s článkom 5 Parížskej dohody, a či prijíma účinné opatrenia na presadzovanie s cieľom zabrániť činnostiam
  vedúcim
  k odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov
  a sankcionovať ich
  , a najmä či sa uplatňujú dostatočne prísne sankcie s cieľom odňať výhody vyplývajúce z odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

či má dotknutá krajina zavedené vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy na nižšej než celoštátnej úrovni, a to aj v súlade s článkom 5 Parížskej dohody, a či prijíma účinné opatrenia na presadzovanie s cieľom zabrániť činnostiam
  vedúcim
  k odlesňovaniu
  a
  degradácii lesov
  a sankcionovať ich
  , a najmä či sa uplatňujú dostatočne prísne sankcie s cieľom odňať výhody vyplývajúce z odlesňovania
  alebo
  degradácie lesov.

vedúcim

a

a sankcionovať ich

alebo

| f) | či má dotknutá krajina zavedené vnútroštátne predpisy alebo právne predpisy na nižšej než celoštátnej úrovni, a to aj v súlade s článkom 5 Parížskej dohody
  a príslušnými právnymi predpismi a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bodu 28 tohto nariadenia,
  a či prijíma účinné opatrenia na presadzovanie s cieľom
  zabezpečiť vykonávanie uvedených právnych predpisov a
  zabrániť činnostiam
  a sankcionovať činnosti vedúce
  k odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov,
  a najmä či sa uplatňujú dostatočne prísne sankcie s cieľom odňať výhody vyplývajúce z odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov alebo nedodržania príslušných právnych predpisov a noriem v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28
  . |
| --- | --- |

f)

či má dotknutá krajina zavedené vnútroštátne predpisy alebo právne predpisy na nižšej než celoštátnej úrovni, a to aj v súlade s článkom 5 Parížskej dohody
  a príslušnými právnymi predpismi a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bodu 28 tohto nariadenia,
  a či prijíma účinné opatrenia na presadzovanie s cieľom
  zabezpečiť vykonávanie uvedených právnych predpisov a
  zabrániť činnostiam
  a sankcionovať činnosti vedúce
  k odlesňovaniu, degradácii lesov
  a konverzii lesov,
  a najmä či sa uplatňujú dostatočne prísne sankcie s cieľom odňať výhody vyplývajúce z odlesňovania, degradácie lesov
  alebo konverzie lesov alebo nedodržania príslušných právnych predpisov a noriem v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28
  .

a príslušnými právnymi predpismi a normami v zmysle vymedzenia v článku 2 bodu 28 tohto nariadenia,

zabezpečiť vykonávanie uvedených právnych predpisov a

a sankcionovať činnosti vedúce

a konverzii lesov,

alebo konverzie lesov alebo nedodržania príslušných právnych predpisov a noriem v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 28

Pozmeňujúci návrh 208

Pozmeňujúci návrh 208

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f a (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fa) | či sa v jurisdikcii na vnútroštátnej a nižšej než celoštátnej úrovni vypracovali jurisdikčné prístupy so zmysluplným zapojením všetkých príslušných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a súkromného sektora vrátane mikropodnikov a iných MSP a drobných poľnohospodárov s cieľom bojovať proti odlesňovaniu, degradácii lesov, konverzii lesov, porušovaniu práv k pôde a nezákonnej výrobe; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fa)

fa)

či sa v jurisdikcii na vnútroštátnej a nižšej než celoštátnej úrovni vypracovali jurisdikčné prístupy so zmysluplným zapojením všetkých príslušných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a súkromného sektora vrátane mikropodnikov a iných MSP a drobných poľnohospodárov s cieľom bojovať proti odlesňovaniu, degradácii lesov, konverzii lesov, porušovaniu práv k pôde a nezákonnej výrobe;

či sa v jurisdikcii na vnútroštátnej a nižšej než celoštátnej úrovni vypracovali jurisdikčné prístupy so zmysluplným zapojením všetkých príslušných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a súkromného sektora vrátane mikropodnikov a iných MSP a drobných poľnohospodárov s cieľom bojovať proti odlesňovaniu, degradácii lesov, konverzii lesov, porušovaniu práv k pôde a nezákonnej výrobe;

Pozmeňujúci návrh 209

Pozmeňujúci návrh 209

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f b (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fb) | či dotknutá krajina sprístupňuje príslušné údaje transparentným spôsobom; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fb)

fb)

či dotknutá krajina sprístupňuje príslušné údaje transparentným spôsobom;

či dotknutá krajina sprístupňuje príslušné údaje transparentným spôsobom;

Pozmeňujúci návrh 210

Pozmeňujúci návrh 210

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f c (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fc) | v prípade potreby existencia, dodržiavanie a účinné presadzovanie právnych predpisov na ochranu práv pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a ďalších držiteľov obyčajového pozemkového práva. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fc)

fc)

v prípade potreby existencia, dodržiavanie a účinné presadzovanie právnych predpisov na ochranu práv pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a ďalších držiteľov obyčajového pozemkového práva.

v prípade potreby existencia, dodržiavanie a účinné presadzovanie právnych predpisov na ochranu práv pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a ďalších držiteľov obyčajového pozemkového práva.

Pozmeňujúci návrh 211

Pozmeňujúci návrh 211

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 3 – pododsek 1

Článok 27 – odsek 3 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia oznámi dotknutým krajinám svoj zámer priradiť zmenu
  existujúcej
  kategórie rizika a vyzve ich, aby poskytli akékoľvek informácie, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za užitočné. Komisia poskytne krajinám adekvátny čas na poskytnutie odpovede, ktorá môže zahŕňať informácie o opatreniach, ktoré krajina
  prijala
  na nápravu situácie v prípade, že by sa jej stav alebo stav jej častí mohol zmeniť na vyššiu kategóriu rizika. | Komisia oznámi dotknutým krajinám,
  regionálnym orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom
  svoj zámer priradiť zmenu kategórie rizika
  krajine alebo jej časti
  a vyzve ich, aby poskytli akékoľvek informácie, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za užitočné. Komisia
  uskutoční aj verejnú konzultáciu s cieľom získať informácie a názory od zainteresovaných strán, a to najmä od pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít, drobných poľnohospodárov a organizácií občianskej spoločnosti. Komisia
  poskytne krajinám
  a regionálnym orgánom
  adekvátny čas na poskytnutie odpovede, ktorá môže zahŕňať informácie o opatreniach, ktoré krajina
  alebo regionálny orgán prijali
  na nápravu situácie v prípade, že by sa jej stav alebo stav jej častí mohol zmeniť na vyššiu kategóriu rizika. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia oznámi dotknutým krajinám svoj zámer priradiť zmenu
  existujúcej
  kategórie rizika a vyzve ich, aby poskytli akékoľvek informácie, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za užitočné. Komisia poskytne krajinám adekvátny čas na poskytnutie odpovede, ktorá môže zahŕňať informácie o opatreniach, ktoré krajina
  prijala
  na nápravu situácie v prípade, že by sa jej stav alebo stav jej častí mohol zmeniť na vyššiu kategóriu rizika.

existujúcej

prijala

Komisia oznámi dotknutým krajinám,
  regionálnym orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom
  svoj zámer priradiť zmenu kategórie rizika
  krajine alebo jej časti
  a vyzve ich, aby poskytli akékoľvek informácie, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za užitočné. Komisia
  uskutoční aj verejnú konzultáciu s cieľom získať informácie a názory od zainteresovaných strán, a to najmä od pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít, drobných poľnohospodárov a organizácií občianskej spoločnosti. Komisia
  poskytne krajinám
  a regionálnym orgánom
  adekvátny čas na poskytnutie odpovede, ktorá môže zahŕňať informácie o opatreniach, ktoré krajina
  alebo regionálny orgán prijali
  na nápravu situácie v prípade, že by sa jej stav alebo stav jej častí mohol zmeniť na vyššiu kategóriu rizika.

regionálnym orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom

krajine alebo jej časti

uskutoční aj verejnú konzultáciu s cieľom získať informácie a názory od zainteresovaných strán, a to najmä od pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít, drobných poľnohospodárov a organizácií občianskej spoločnosti. Komisia

a regionálnym orgánom

alebo regionálny orgán prijali

Pozmeňujúci návrh 212

Pozmeňujúci návrh 212

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 3 – pododsek 2 – úvodná časť

Článok 27 – odsek 3 – pododsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V oznámení uvedie tieto informácie: | V oznámení
  a v rámci konzultácie
  uvedie tieto informácie: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V oznámení uvedie tieto informácie:

V oznámení
  a v rámci konzultácie
  uvedie tieto informácie:

a v rámci konzultácie

Pozmeňujúci návrh 213

Pozmeňujúci návrh 213

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 1

Článok 28 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia
  udržiava kontakt
  s producentskými krajinami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s cieľom
  rozvíjať partnerstvá a spoluprácu zameranú na spoločné riešenie
  odlesňovania
  a
  degradácie lesov. Takéto partnerstvá a mechanizmy spolupráce
  sa zamerajú
  na ochranu, obnovu a udržateľné využívanie lesov, odlesňovanie, degradáciu lesov a prechod na udržateľnú výrobu komodít, spracovanie spotreby a obchodné metódy. Partnerstvá a mechanizmy spolupráce môžu zahŕňať štruktúrované dialógy, podporné programy a akcie, správne dojednania
  a ustanovenia v existujúcich dohodách alebo dohodách
  , ktoré umožňujú producentským krajinám prejsť na poľnohospodársku výrobu, ktorá uľahčuje súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia.
  Takéto dohody a ich účinné vykonávanie sa zohľadnia ako súčasť referenčného porovnávania podľa
  článku 27
  tohto nariadenia
  . | 1.   
  V rámci koordinovaného prístupu
  Komisia
  a členské štáty nadviažu dialóg
  s producentskými krajinami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
  s miestnymi vládami a zainteresovanými stranami, najmä s tými, ktoré vyvážajú značné objemy komodít uvedených v prílohe I, a to aj prostredníctvom využívania existujúcich a budúcich partnerstiev a dohôd o voľnom obchode a zosúladenia existujúcich nástrojov pomoci
  s cieľom
  spoločne riešiť základné príčiny
  odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  . Takéto partnerstvá a mechanizmy spolupráce
  sú podporované primeranými zdrojmi a zameriavajú sa
  na ochranu, obnovu a udržateľné využívanie lesov, odlesňovanie, degradáciu lesov
  , konverziu lesov
   a prechod na udržateľnú výrobu komodít, spracovanie spotreby a obchodné metódy,
  dobrú správu vecí verejných, ako aj na ochranu práv, živobytia a obživy komunít závislých od lesov vrátane pôvodných obyvateľov, miestnych komunít, ďalších držiteľov obyčajového pozemkového práva a drobných poľnohospodárov
  . Partnerstvá a mechanizmy spolupráce môžu zahŕňať
  okrem iného aj
  štruktúrované dialógy,
  finančné a technické
  podporné programy a akcie, správne dojednania, ktoré umožňujú producentským krajinám
  a ich častiam
  prejsť na poľnohospodársku výrobu, ktorá uľahčuje súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia.
  Komisia zabezpečí, aby sa do vypracovania spoločných plánov zapojili pôvodní obyvatelia, miestne komunity a občianska spoločnosť. Spoločné plány vychádzajú z míľnikov dohodnutých s miestnymi zainteresovanými stranami. Komisia bude spolupracovať s producentskými krajinami najmä s cieľom odstrániť právne prekážky brániace tomu, aby dodržiavali právne predpisy vrátane vnútroštátnej správy držby pôdy a právnych predpisov o ochrane údajov. Cieľom týchto partnerstiev je vypracovanie spoločných plánov vrátane trvalého dialógu a spolupráce, najmä s krajinami a ich časťami, ktoré boli označené za vysokorizikové, s cieľom podporiť ich neustále zlepšovanie smerom k štandardnej rizikovej kategórii uvedenej v
  článku 27.
  Partnerstvá a mechanizmy spolupráce venujú osobitnú pozornosť drobným poľnohospodárom s cieľom umožniť týmto drobným poľnohospodárom prejsť na udržateľné poľnohospodárske postupy a postupy lesného hospodárstva a splniť požiadavky
  tohto nariadenia
  , a to aj sprístupnením dostatočných a používateľsky ústretových informácií
  .
  Na uspokojenie potrieb drobných poľnohospodárov sú k dispozícii primerané finančné zdroje. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia
  udržiava kontakt
  s producentskými krajinami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s cieľom
  rozvíjať partnerstvá a spoluprácu zameranú na spoločné riešenie
  odlesňovania
  a
  degradácie lesov. Takéto partnerstvá a mechanizmy spolupráce
  sa zamerajú
  na ochranu, obnovu a udržateľné využívanie lesov, odlesňovanie, degradáciu lesov a prechod na udržateľnú výrobu komodít, spracovanie spotreby a obchodné metódy. Partnerstvá a mechanizmy spolupráce môžu zahŕňať štruktúrované dialógy, podporné programy a akcie, správne dojednania
  a ustanovenia v existujúcich dohodách alebo dohodách
  , ktoré umožňujú producentským krajinám prejsť na poľnohospodársku výrobu, ktorá uľahčuje súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia.
  Takéto dohody a ich účinné vykonávanie sa zohľadnia ako súčasť referenčného porovnávania podľa
  článku 27
  tohto nariadenia
  .

1.   
  V rámci koordinovaného prístupu
  Komisia
  a členské štáty nadviažu dialóg
  s producentskými krajinami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
  s miestnymi vládami a zainteresovanými stranami, najmä s tými, ktoré vyvážajú značné objemy komodít uvedených v prílohe I, a to aj prostredníctvom využívania existujúcich a budúcich partnerstiev a dohôd o voľnom obchode a zosúladenia existujúcich nástrojov pomoci
  s cieľom
  spoločne riešiť základné príčiny
  odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  . Takéto partnerstvá a mechanizmy spolupráce
  sú podporované primeranými zdrojmi a zameriavajú sa
  na ochranu, obnovu a udržateľné využívanie lesov, odlesňovanie, degradáciu lesov
  , konverziu lesov
   a prechod na udržateľnú výrobu komodít, spracovanie spotreby a obchodné metódy,
  dobrú správu vecí verejných, ako aj na ochranu práv, živobytia a obživy komunít závislých od lesov vrátane pôvodných obyvateľov, miestnych komunít, ďalších držiteľov obyčajového pozemkového práva a drobných poľnohospodárov
  . Partnerstvá a mechanizmy spolupráce môžu zahŕňať
  okrem iného aj
  štruktúrované dialógy,
  finančné a technické
  podporné programy a akcie, správne dojednania, ktoré umožňujú producentským krajinám
  a ich častiam
  prejsť na poľnohospodársku výrobu, ktorá uľahčuje súlad príslušných komodít a výrobkov s požiadavkami tohto nariadenia.
  Komisia zabezpečí, aby sa do vypracovania spoločných plánov zapojili pôvodní obyvatelia, miestne komunity a občianska spoločnosť. Spoločné plány vychádzajú z míľnikov dohodnutých s miestnymi zainteresovanými stranami. Komisia bude spolupracovať s producentskými krajinami najmä s cieľom odstrániť právne prekážky brániace tomu, aby dodržiavali právne predpisy vrátane vnútroštátnej správy držby pôdy a právnych predpisov o ochrane údajov. Cieľom týchto partnerstiev je vypracovanie spoločných plánov vrátane trvalého dialógu a spolupráce, najmä s krajinami a ich časťami, ktoré boli označené za vysokorizikové, s cieľom podporiť ich neustále zlepšovanie smerom k štandardnej rizikovej kategórii uvedenej v
  článku 27.
  Partnerstvá a mechanizmy spolupráce venujú osobitnú pozornosť drobným poľnohospodárom s cieľom umožniť týmto drobným poľnohospodárom prejsť na udržateľné poľnohospodárske postupy a postupy lesného hospodárstva a splniť požiadavky
  tohto nariadenia
  , a to aj sprístupnením dostatočných a používateľsky ústretových informácií
  .
  Na uspokojenie potrieb drobných poľnohospodárov sú k dispozícii primerané finančné zdroje.

Pozmeňujúci návrh 265

Pozmeňujúci návrh 265

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 1 a (nový)

Článok 28 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisia a Rada sa ďalej usilujú vykonávať a presadzovať obchodné dohody, ako aj uzatvárať nové dohody o voľnom obchode, ktoré obsahujú prísne ustanovenia o udržateľnosti, najmä v prípade lesov, a povinnosť účinného presadzovania mnohostranných environmentálnych dohôd, ako sú Parížska dohoda a Dohovor o biologickej diverzite. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Komisia a Rada sa ďalej usilujú vykonávať a presadzovať obchodné dohody, ako aj uzatvárať nové dohody o voľnom obchode, ktoré obsahujú prísne ustanovenia o udržateľnosti, najmä v prípade lesov, a povinnosť účinného presadzovania mnohostranných environmentálnych dohôd, ako sú Parížska dohoda a Dohovor o biologickej diverzite.

Pozmeňujúce návrhy 214 a 266

Pozmeňujúce návrhy 214 a 266

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 2

Článok 28 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Partnerstvá a spolupráca
  by mali umožniť
  plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a súkromného sektora vrátane MSP a drobných poľnohospodárov. | 2.   Partnerstvá a spolupráca
  majú primerané finančné zdroje a plne zohľadňujú informácie a varovania, ktoré poskytuje monitorovacie stredisko EÚ. Umožnia
  plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít
  , žien
  a súkromného sektora vrátane
  mikropodnikov a iných
  MSP a drobných poľnohospodárov.
  Partnerstvá a spolupráca tiež podporujú alebo iniciujú inkluzívny a participatívny dialóg zameraný na vnútroštátne právne a správne reformné procesy s cieľom zlepšiť správu lesov a riešiť domáce faktory, ktoré prispievajú k odlesňovaniu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Partnerstvá a spolupráca
  by mali umožniť
  plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít a súkromného sektora vrátane MSP a drobných poľnohospodárov.

2.   Partnerstvá a spolupráca
  majú primerané finančné zdroje a plne zohľadňujú informácie a varovania, ktoré poskytuje monitorovacie stredisko EÚ. Umožnia
  plnú účasť všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva, miestnych komunít
  , žien
  a súkromného sektora vrátane
  mikropodnikov a iných
  MSP a drobných poľnohospodárov.
  Partnerstvá a spolupráca tiež podporujú alebo iniciujú inkluzívny a participatívny dialóg zameraný na vnútroštátne právne a správne reformné procesy s cieľom zlepšiť správu lesov a riešiť domáce faktory, ktoré prispievajú k odlesňovaniu.

Pozmeňujúci návrh 215

Pozmeňujúci návrh 215

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 2 a (nový)

Článok 28 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  S cieľom zabezpečiť, aby presadzovanie tohto nariadenia neprimerane neobmedzovalo ani nenarúšalo obchod, najmä s príslušnými najmenej rozvinutými krajinami, poskytne Komisia osobitnú podporu na správu a budovanie kapacít vládam, miestnym samosprávam, organizáciám občianskej spoločnosti vrátane odborových zväzov, a výrobcom, najmä malým výrobcom, v tretích krajinách, aby týmto subjektom uľahčila plnenie administratívnych požiadaviek tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  S cieľom zabezpečiť, aby presadzovanie tohto nariadenia neprimerane neobmedzovalo ani nenarúšalo obchod, najmä s príslušnými najmenej rozvinutými krajinami, poskytne Komisia osobitnú podporu na správu a budovanie kapacít vládam, miestnym samosprávam, organizáciám občianskej spoločnosti vrátane odborových zväzov, a výrobcom, najmä malým výrobcom, v tretích krajinách, aby týmto subjektom uľahčila plnenie administratívnych požiadaviek tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 216

Pozmeňujúci návrh 216

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 3

Článok 28 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Partnerstvá a spolupráca podporujú rozvoj integrovaných procesov plánovania využívania pozemkov, príslušné právne predpisy, fiškálne stimuly a iné relevantné nástroje na zlepšenie ochrany lesov a biodiverzity, udržateľné obhospodarovanie a obnovu lesov, boj proti premene lesov a citlivých ekosystémov na iné využívanie pozemkov, optimalizáciu prínosov pre krajinu, bezpečnosť držby, poľnohospodársku produktivitu a konkurencieschopnosť, transparentné dodávateľské reťazce, posilňovanie práv komunít závislých od lesov vrátane drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít a zabezpečujú prístup verejnosti k dokumentom o obhospodarovaní lesov a iným relevantným informáciám. | 3.   Partnerstvá a spolupráca podporujú rozvoj integrovaných procesov plánovania využívania pozemkov, príslušné právne predpisy,
  a to aj procesy s viacerými zainteresovanými stranami na vymedzenie rozsahu pôsobnosti príslušných právnych predpisov,
  fiškálne
  alebo komerčné
  stimuly a iné relevantné nástroje na zlepšenie ochrany lesov a biodiverzity, udržateľné obhospodarovanie a obnovu lesov, boj proti premene lesov a citlivých ekosystémov na iné využívanie pozemkov, optimalizáciu prínosov pre krajinu, bezpečnosť držby, poľnohospodársku produktivitu a konkurencieschopnosť, transparentné dodávateľské reťazce
  a vysledovateľnosť, ochranu vlastníckych práv, práv k držbe pôdy a k prístupu k pôde vrátane práv k držbe stromov pre miestne a pôvodné komunity a práva udeliť alebo odmietnuť slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas
  , posilňovanie práv komunít závislých od lesov vrátane drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít,
  posilňovanie vnútroštátnych systémov správy vecí verejných a presadzovania práva
  a zabezpečujú prístup verejnosti k dokumentom o obhospodarovaní lesov a iným relevantným informáciám.
  Komisia sa zameriava na integráciu monitorovania pozemkov a vlastníckych práv v rámci monitorovacieho strediska EÚ. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Partnerstvá a spolupráca podporujú rozvoj integrovaných procesov plánovania využívania pozemkov, príslušné právne predpisy, fiškálne stimuly a iné relevantné nástroje na zlepšenie ochrany lesov a biodiverzity, udržateľné obhospodarovanie a obnovu lesov, boj proti premene lesov a citlivých ekosystémov na iné využívanie pozemkov, optimalizáciu prínosov pre krajinu, bezpečnosť držby, poľnohospodársku produktivitu a konkurencieschopnosť, transparentné dodávateľské reťazce, posilňovanie práv komunít závislých od lesov vrátane drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít a zabezpečujú prístup verejnosti k dokumentom o obhospodarovaní lesov a iným relevantným informáciám.

3.   Partnerstvá a spolupráca podporujú rozvoj integrovaných procesov plánovania využívania pozemkov, príslušné právne predpisy,
  a to aj procesy s viacerými zainteresovanými stranami na vymedzenie rozsahu pôsobnosti príslušných právnych predpisov,
  fiškálne
  alebo komerčné
  stimuly a iné relevantné nástroje na zlepšenie ochrany lesov a biodiverzity, udržateľné obhospodarovanie a obnovu lesov, boj proti premene lesov a citlivých ekosystémov na iné využívanie pozemkov, optimalizáciu prínosov pre krajinu, bezpečnosť držby, poľnohospodársku produktivitu a konkurencieschopnosť, transparentné dodávateľské reťazce
  a vysledovateľnosť, ochranu vlastníckych práv, práv k držbe pôdy a k prístupu k pôde vrátane práv k držbe stromov pre miestne a pôvodné komunity a práva udeliť alebo odmietnuť slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas
  , posilňovanie práv komunít závislých od lesov vrátane drobných poľnohospodárov, pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít,
  posilňovanie vnútroštátnych systémov správy vecí verejných a presadzovania práva
  a zabezpečujú prístup verejnosti k dokumentom o obhospodarovaní lesov a iným relevantným informáciám.
  Komisia sa zameriava na integráciu monitorovania pozemkov a vlastníckych práv v rámci monitorovacieho strediska EÚ.

Pozmeňujúci návrh 217

Pozmeňujúci návrh 217

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 4

Článok 28 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia sa zapája do medzinárodných dvojstranných a mnohostranných diskusií o politikách a opatreniach na zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, a to aj na multilaterálnych fórach, ako sú Dohovor o biologickej diverzite, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Dohovor Organizácie Spojených národov o boji proti dezertifikácii, Environmentálne zhromaždenie OSN, Fórum OSN o lesoch, Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Svetová obchodná organizácia, G7 a G20. Takéto zapájanie zahŕňa podporu prechodu na udržateľnú poľnohospodársku výrobu a udržateľné obhospodarovanie lesov, ako aj rozvoj transparentných a udržateľných dodávateľských reťazcov, a aj pokračovanie v úsilí o určenie a odsúhlasenie pevných noriem a definícií, ktorými sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany
  lesných
  ekosystémov. | 4.   Komisia sa zapája do medzinárodných dvojstranných a mnohostranných diskusií o politikách a opatreniach na zastavenie odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , a to aj na multilaterálnych fórach, ako sú Dohovor o biologickej diverzite, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Dohovor Organizácie Spojených národov o boji proti dezertifikácii, Environmentálne zhromaždenie OSN, Fórum OSN o lesoch, Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Svetová obchodná organizácia, G7 a G20. Takéto zapájanie zahŕňa podporu prechodu na udržateľnú poľnohospodársku výrobu a udržateľné obhospodarovanie lesov, ako aj rozvoj transparentných a udržateľných dodávateľských reťazcov, a aj pokračovanie v úsilí o určenie a odsúhlasenie pevných noriem a definícií, ktorými sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany
  lesov a iných prírodných
  ekosystémov
  a súvisiacich ľudských práv
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia sa zapája do medzinárodných dvojstranných a mnohostranných diskusií o politikách a opatreniach na zastavenie odlesňovania
  a
  degradácie lesov, a to aj na multilaterálnych fórach, ako sú Dohovor o biologickej diverzite, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Dohovor Organizácie Spojených národov o boji proti dezertifikácii, Environmentálne zhromaždenie OSN, Fórum OSN o lesoch, Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Svetová obchodná organizácia, G7 a G20. Takéto zapájanie zahŕňa podporu prechodu na udržateľnú poľnohospodársku výrobu a udržateľné obhospodarovanie lesov, ako aj rozvoj transparentných a udržateľných dodávateľských reťazcov, a aj pokračovanie v úsilí o určenie a odsúhlasenie pevných noriem a definícií, ktorými sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany
  lesných
  ekosystémov.

4.   Komisia sa zapája do medzinárodných dvojstranných a mnohostranných diskusií o politikách a opatreniach na zastavenie odlesňovania, degradácie lesov
  a konverzie lesov
  , a to aj na multilaterálnych fórach, ako sú Dohovor o biologickej diverzite, Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, Dohovor Organizácie Spojených národov o boji proti dezertifikácii, Environmentálne zhromaždenie OSN, Fórum OSN o lesoch, Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Svetová obchodná organizácia, G7 a G20. Takéto zapájanie zahŕňa podporu prechodu na udržateľnú poľnohospodársku výrobu a udržateľné obhospodarovanie lesov, ako aj rozvoj transparentných a udržateľných dodávateľských reťazcov, a aj pokračovanie v úsilí o určenie a odsúhlasenie pevných noriem a definícií, ktorými sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany
  lesov a iných prírodných
  ekosystémov
  a súvisiacich ľudských práv
  .

Pozmeňujúci návrh 218

Pozmeňujúci návrh 218

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 29 – odsek 2

Článok 29 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Príslušné orgány starostlivo a nestranne posúdia opodstatnené obavy a prijmú potrebné opatrenia vrátane kontrol a vypočutí hospodárskych subjektov a obchodníkov s cieľom odhaliť možné porušenia ustanovení tohto nariadenia a v prípade potreby predbežné opatrenia podľa článku 21 s cieľom zabrániť umiestňovaniu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na trh Únie, ich sprístupňovaniu na trhu Únie a ich vývozu z trhu Únie. | 2.   Príslušné orgány
  bez zbytočného odkladu
  starostlivo a nestranne posúdia opodstatnené obavy a prijmú potrebné opatrenia vrátane kontrol a vypočutí hospodárskych subjektov a obchodníkov s cieľom odhaliť možné porušenia ustanovení tohto nariadenia a v prípade potreby predbežné opatrenia podľa článku 21 s cieľom zabrániť umiestňovaniu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na trh Únie, ich sprístupňovaniu na trhu Únie a ich vývozu z trhu Únie,
  a informujú Komisiu o prijatých opatreniach
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Príslušné orgány starostlivo a nestranne posúdia opodstatnené obavy a prijmú potrebné opatrenia vrátane kontrol a vypočutí hospodárskych subjektov a obchodníkov s cieľom odhaliť možné porušenia ustanovení tohto nariadenia a v prípade potreby predbežné opatrenia podľa článku 21 s cieľom zabrániť umiestňovaniu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na trh Únie, ich sprístupňovaniu na trhu Únie a ich vývozu z trhu Únie.

2.   Príslušné orgány
  bez zbytočného odkladu
  starostlivo a nestranne posúdia opodstatnené obavy a prijmú potrebné opatrenia vrátane kontrol a vypočutí hospodárskych subjektov a obchodníkov s cieľom odhaliť možné porušenia ustanovení tohto nariadenia a v prípade potreby predbežné opatrenia podľa článku 21 s cieľom zabrániť umiestňovaniu príslušných komodít a výrobkov, ktoré sú predmetom vyšetrovania, na trh Únie, ich sprístupňovaniu na trhu Únie a ich vývozu z trhu Únie,
  a informujú Komisiu o prijatých opatreniach
  .

Pozmeňujúci návrh 219

Pozmeňujúci návrh 219

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 29 – odsek 3

Článok 29 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Príslušný orgán
  podľa možnosti čo najskôr
  a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva informuje fyzické alebo právnické osoby uvedené v odseku 1, ktoré orgánu predložili
  pozorovania
  , o svojom rozhodnutí
  súhlasiť so žiadosťou
  o konanie alebo ju zamietnuť a uvedie dôvody rozhodnutia. | 3.   Príslušný orgán
  do 30 dní od prijatia opodstatnenej obavy
  a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva informuje fyzické alebo právnické osoby uvedené v odseku 1, ktoré orgánu predložili
  opodstatnené obavy
  , o svojom
  posúdení opodstatnenej obavy podľa odseku 2 a o
  rozhodnutí
  prijať žiadosť
  o konanie alebo ju zamietnuť a uvedie dôvody rozhodnutia.
  Ak sa prijmú ďalšie kroky podľa odseku 2, príslušný orgán bez zbytočného odkladu informuje fyzické alebo právnické osoby o povahe a harmonograme opatrení, ktoré sa majú prijať. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Príslušný orgán
  podľa možnosti čo najskôr
  a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva informuje fyzické alebo právnické osoby uvedené v odseku 1, ktoré orgánu predložili
  pozorovania
  , o svojom rozhodnutí
  súhlasiť so žiadosťou
  o konanie alebo ju zamietnuť a uvedie dôvody rozhodnutia.

3.   Príslušný orgán
  do 30 dní od prijatia opodstatnenej obavy
  a v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátneho práva informuje fyzické alebo právnické osoby uvedené v odseku 1, ktoré orgánu predložili
  opodstatnené obavy
  , o svojom
  posúdení opodstatnenej obavy podľa odseku 2 a o
  rozhodnutí
  prijať žiadosť
  o konanie alebo ju zamietnuť a uvedie dôvody rozhodnutia.
  Ak sa prijmú ďalšie kroky podľa odseku 2, príslušný orgán bez zbytočného odkladu informuje fyzické alebo právnické osoby o povahe a harmonograme opatrení, ktoré sa majú prijať.

Pozmeňujúci návrh 220

Pozmeňujúci návrh 220

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 29 – odsek 3 a (nový)

Článok 29 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  S cieľom uľahčiť prenos opodstatnených obáv fyzických alebo právnických osôb z producentských krajín, a najmä z miestnych komunít, Komisia zavedie centralizovaný komunikačný postup, ktorý tieto obavy postúpi príslušným členským štátom. Tento postup doplní postupy stanovené príslušnými orgánmi. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  S cieľom uľahčiť prenos opodstatnených obáv fyzických alebo právnických osôb z producentských krajín, a najmä z miestnych komunít, Komisia zavedie centralizovaný komunikačný postup, ktorý tieto obavy postúpi príslušným členským štátom. Tento postup doplní postupy stanovené príslušnými orgánmi.

Pozmeňujúci návrh 221

Pozmeňujúci návrh 221

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 29 – odsek 3 b (nový)

Článok 29 – odsek 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Členské štáty stanovia opatrenia na ochranu identity fyzických alebo právnických osôb, ktoré predkladajú opodstatnené obavy alebo ktoré vykonávajú vyšetrovania s cieľom overiť, či hospodárske subjekty alebo obchodníci dodržiavajú toto nariadenie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3b.
     
  Členské štáty stanovia opatrenia na ochranu identity fyzických alebo právnických osôb, ktoré predkladajú opodstatnené obavy alebo ktoré vykonávajú vyšetrovania s cieľom overiť, či hospodárske subjekty alebo obchodníci dodržiavajú toto nariadenie.

Pozmeňujúci návrh 222

Pozmeňujúci návrh 222

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 a (nový)

Článok 30 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prístup k súdu alebo inému nezávislému a nestrannému verejnému orgánu podľa odseku 1 musí byť spravodlivý, nestranný, včasný a nie nedostupne drahý a musí poskytovať primerané a účinné prostriedky nápravy vrátane prípadných súdnych príkazov ukladajúcich povinnosť zdržať sa určitého konania. Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Prístup k súdu alebo inému nezávislému a nestrannému verejnému orgánu podľa odseku 1 musí byť spravodlivý, nestranný, včasný a nie nedostupne drahý a musí poskytovať primerané a účinné prostriedky nápravy vrátane prípadných súdnych príkazov ukladajúcich povinnosť zdržať sa určitého konania. Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.

Pozmeňujúci návrh 223

Pozmeňujúci návrh 223

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 1

Článok 31 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia do dátumu stanoveného v článku 36 ods. 2 zriadi a udržiava informačný systém („Register“), ktorý obsahuje vyhlásenia o náležitej starostlivosti sprístupnené podľa článku 4 ods. 2. | 1.   Komisia do dátumu stanoveného v článku 36 ods. 2 zriadi a udržiava informačný systém („Register“), ktorý obsahuje vyhlásenia o náležitej starostlivosti sprístupnené podľa článku 4 ods. 2,
  ako aj zoznam hospodárskych subjektov a obchodníkov neplniacich svoje povinnosti stanovený v článku 23
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia do dátumu stanoveného v článku 36 ods. 2 zriadi a udržiava informačný systém („Register“), ktorý obsahuje vyhlásenia o náležitej starostlivosti sprístupnené podľa článku 4 ods. 2.

1.   Komisia do dátumu stanoveného v článku 36 ods. 2 zriadi a udržiava informačný systém („Register“), ktorý obsahuje vyhlásenia o náležitej starostlivosti sprístupnené podľa článku 4 ods. 2,
  ako aj zoznam hospodárskych subjektov a obchodníkov neplniacich svoje povinnosti stanovený v článku 23
  .

Pozmeňujúci návrh 224

Pozmeňujúci návrh 224

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 2 – písmeno c

Článok 31 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | registrácia výsledku kontrol vyhlásení o náležitej starostlivosti; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

registrácia výsledku kontrol vyhlásení o náležitej starostlivosti;

| c) | registrácia výsledku kontrol vyhlásení o náležitej starostlivosti,
  ako aj uložených sankcií
  ; |
| --- | --- |

c)

registrácia výsledku kontrol vyhlásení o náležitej starostlivosti,
  ako aj uložených sankcií
  ;

ako aj uložených sankcií

Pozmeňujúci návrh 225

Pozmeňujúci návrh 225

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 4

Článok 31 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia poskytne prístup do uvedeného informačného systému colným orgánom, príslušným orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom v súlade s ich príslušnými povinnosťami podľa tohto nariadenia. | 4.   Komisia poskytne prístup do uvedeného informačného systému colným orgánom, príslušným orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom
  alebo ich právnym zástupcom, alebo obom, ako aj dotknutým dodávateľom,
  v súlade s ich príslušnými povinnosťami podľa tohto nariadenia.
  Dotknutí dodávatelia majú právo nahliadnuť do všetkých informácií, ktoré sa ich týkajú. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia poskytne prístup do uvedeného informačného systému colným orgánom, príslušným orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom v súlade s ich príslušnými povinnosťami podľa tohto nariadenia.

4.   Komisia poskytne prístup do uvedeného informačného systému colným orgánom, príslušným orgánom, hospodárskym subjektom a obchodníkom
  alebo ich právnym zástupcom, alebo obom, ako aj dotknutým dodávateľom,
  v súlade s ich príslušnými povinnosťami podľa tohto nariadenia.
  Dotknutí dodávatelia majú právo nahliadnuť do všetkých informácií, ktoré sa ich týkajú.

Pozmeňujúci návrh 226

Pozmeňujúci návrh 226

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 5

Článok 31 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   V súlade s politikou otvoreného prístupu EÚ, a najmä so smernicou (EÚ) 2019/1024 (51), Komisia poskytne širokej verejnosti prístup k úplným anonymizovaným súborom údajov informačného systému v otvorenom formáte, ktorý môže byť strojovo čitateľný a ktorý zabezpečuje interoperabilitu, opakované použitie a prístupnosť. | 5.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 a
  v súlade s politikou otvoreného prístupu EÚ, a najmä so smernicou (EÚ) 2019/1024 (51), Komisia poskytne širokej verejnosti prístup k úplným anonymizovaným súborom údajov informačného systému v otvorenom formáte, ktorý môže byť strojovo čitateľný a ktorý zabezpečuje interoperabilitu, opakované použitie a prístupnosť,
  okrem informácií uvedených v odseku 2 písm. e) tohto článku
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   V súlade s politikou otvoreného prístupu EÚ, a najmä so smernicou (EÚ) 2019/1024 (51), Komisia poskytne širokej verejnosti prístup k úplným anonymizovaným súborom údajov informačného systému v otvorenom formáte, ktorý môže byť strojovo čitateľný a ktorý zabezpečuje interoperabilitu, opakované použitie a prístupnosť.

5.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 a
  v súlade s politikou otvoreného prístupu EÚ, a najmä so smernicou (EÚ) 2019/1024 (51), Komisia poskytne širokej verejnosti prístup k úplným anonymizovaným súborom údajov informačného systému v otvorenom formáte, ktorý môže byť strojovo čitateľný a ktorý zabezpečuje interoperabilitu, opakované použitie a prístupnosť,
  okrem informácií uvedených v odseku 2 písm. e) tohto článku
  .

Pozmeňujúci návrh 227

Pozmeňujúci návrh 227

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 1

Článok 32 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisia
  najneskôr
  dva roky
  po nadobudnutí účinnosti
  vykoná prvé preskúmanie
  tohto nariadenia
  a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným legislatívnym návrhom
  .
  Správa sa zameria najmä na hodnotenie potreby a uskutočniteľnosti rozšírenia
  rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy vrátane
  pozemkov
  s vysokými zásobami uhlíka a 
  pozemkov
  s vysokou hodnotou biodiverzity, ako sú trávne porasty, rašeliniská a mokrade
  a ďalšie
  komodity. | 1.   
  Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia priebežne preskúmava jeho uplatňovanie.
  Komisia: |
| | a) | predloží
  najneskôr
  do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum jeden rok
  po
  dátume
  nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
  ] posúdenie vplyvu, ku ktorému sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na rozšírenie
  rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné
  prírodné
  ekosystémy vrátane
  pôdy
  s vysokými zásobami uhlíka a 
  pôdy
  s vysokou hodnotou biodiverzity, ako sú trávne porasty, rašeliniská a mokrade,
  popri lesoch a inej lesnej pôde v súlade s konečným dátumom a vymedzeniami pojmov uvedenými v článku 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Komisia
  najneskôr
  dva roky
  po nadobudnutí účinnosti
  vykoná prvé preskúmanie
  tohto nariadenia
  a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným legislatívnym návrhom
  .
  Správa sa zameria najmä na hodnotenie potreby a uskutočniteľnosti rozšírenia
  rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné ekosystémy vrátane
  pozemkov
  s vysokými zásobami uhlíka a 
  pozemkov
  s vysokou hodnotou biodiverzity, ako sú trávne porasty, rašeliniská a mokrade
  a ďalšie
  komodity.

1.   
  Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia priebežne preskúmava jeho uplatňovanie.
  Komisia:

a)

a)

predloží
  najneskôr
  do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum jeden rok
  po
  dátume
  nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
  ] posúdenie vplyvu, ku ktorému sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na rozšírenie
  rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné
  prírodné
  ekosystémy vrátane
  pôdy
  s vysokými zásobami uhlíka a 
  pôdy
  s vysokou hodnotou biodiverzity, ako sú trávne porasty, rašeliniská a mokrade,
  popri lesoch a inej lesnej pôde v súlade s konečným dátumom a vymedzeniami pojmov uvedenými v článku 2;

predloží

do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum jeden rok

dátume

] posúdenie vplyvu, ku ktorému sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na rozšírenie

prírodné

pôdy

pôdy

popri lesoch a inej lesnej pôde v súlade s konečným dátumom a vymedzeniami pojmov uvedenými v článku 2;

| b) | vyhodnotí najneskôr do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum dva roky po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]: |
| --- | --- |

b)

b)

vyhodnotí najneskôr do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum dva roky po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]:

vyhodnotí najneskôr do ... [Ú. v.: vložte, prosím, dátum dva roky po dátume nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]:

| | i) | potreby a uskutočniteľnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné komodity a produkty, najmä na dodatočné produkty odvodené z komodít uvedených v prílohe I, ako aj na ďalšie komodity a produkty, najmä na cukrovú trstinu, etanol a produkty ťažby
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

potreby a uskutočniteľnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné komodity a produkty, najmä na dodatočné produkty odvodené z komodít uvedených v prílohe I, ako aj na ďalšie komodity a produkty, najmä na cukrovú trstinu, etanol a produkty ťažby
  ;

potreby a uskutočniteľnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na iné komodity a produkty, najmä na dodatočné produkty odvodené z komodít uvedených v prílohe I, ako aj na ďalšie komodity a produkty, najmä na cukrovú trstinu, etanol a produkty ťažby

| | ii) | vplyv tohto nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory na prechod na udržateľné dodávateľské reťazce a na to, aby drobní poľnohospodári splnili požiadavky tohto nariadenia; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

vplyv tohto nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory na prechod na udržateľné dodávateľské reťazce a na to, aby drobní poľnohospodári splnili požiadavky tohto nariadenia;

vplyv tohto nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory na prechod na udržateľné dodávateľské reťazce a na to, aby drobní poľnohospodári splnili požiadavky tohto nariadenia;

| | iii) | potrebu a uskutočniteľnosť dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny mimoriadne zasiahnuté týmto nariadením a krajiny identifikované ako štandardne alebo vysoko rizikové, na podporu dosiahnutia cieľov tohto nariadenia; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

potrebu a uskutočniteľnosť dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny mimoriadne zasiahnuté týmto nariadením a krajiny identifikované ako štandardne alebo vysoko rizikové, na podporu dosiahnutia cieľov tohto nariadenia;

potrebu a uskutočniteľnosť dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny mimoriadne zasiahnuté týmto nariadením a krajiny identifikované ako štandardne alebo vysoko rizikové, na podporu dosiahnutia cieľov tohto nariadenia;

| c) | analýzu, do jedného roka od prijatia [nadchádzajúcej smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov], či sú potrebné akékoľvek usmernenia na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a zabezpečenie súladu medzi týmto nariadením a [nachádzajúcou smernicou o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov] a na zabránenie neprimeranému administratívnemu zaťaženiu. |
| --- | --- |

c)

c)

analýzu, do jedného roka od prijatia [nadchádzajúcej smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov], či sú potrebné akékoľvek usmernenia na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a zabezpečenie súladu medzi týmto nariadením a [nachádzajúcou smernicou o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov] a na zabránenie neprimeranému administratívnemu zaťaženiu.

analýzu, do jedného roka od prijatia [nadchádzajúcej smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov], či sú potrebné akékoľvek usmernenia na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a zabezpečenie súladu medzi týmto nariadením a [nachádzajúcou smernicou o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov] a na zabránenie neprimeranému administratívnemu zaťaženiu.

Pozmeňujúci návrh 228

Pozmeňujúci návrh 228

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 32 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti a následne prinajmenšom každých päť rokov vykoná všeobecné preskúmanie tohto nariadenia a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným legislatívnym návrhom. Prvá zo správ musí obsahovať najmä na základe osobitných štúdií hodnotenie: | Bez toho, aby boli dotknuté preskúmania podľa odseku 1, Komisia vykonáva v pravidelných intervaloch preskúmanie prílohy I s cieľom posúdiť, či je vhodné zmeniť alebo rozšíriť príslušné výrobky uvedené v prílohe I s cieľom zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli kŕmené príslušnými komoditami alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít, boli zaradené do uvedeného zoznamu s výnimkou prípadov, keď má dopyt po uvedených výrobkoch zanedbateľný vplyv na odlesňovanie. Preskúmania vychádzajú z posúdenia vplyvu príslušných komodít a výrobkov na odlesňovanie, degradáciu lesov a konverziu lesov a zohľadňujú zmeny v spotrebe vrátane podrobného vyhodnotenia zmien v štruktúre obchodu v odvetviach v pôsobnosti tohto nariadenia, ako to vyplýva z vedeckých dôkazov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti a následne prinajmenšom každých päť rokov vykoná všeobecné preskúmanie tohto nariadenia a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným legislatívnym návrhom. Prvá zo správ musí obsahovať najmä na základe osobitných štúdií hodnotenie:

Komisia najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti a následne prinajmenšom každých päť rokov vykoná všeobecné preskúmanie tohto nariadenia a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným legislatívnym návrhom. Prvá zo správ musí obsahovať najmä na základe osobitných štúdií hodnotenie:

Bez toho, aby boli dotknuté preskúmania podľa odseku 1, Komisia vykonáva v pravidelných intervaloch preskúmanie prílohy I s cieľom posúdiť, či je vhodné zmeniť alebo rozšíriť príslušné výrobky uvedené v prílohe I s cieľom zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli kŕmené príslušnými komoditami alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít, boli zaradené do uvedeného zoznamu s výnimkou prípadov, keď má dopyt po uvedených výrobkoch zanedbateľný vplyv na odlesňovanie. Preskúmania vychádzajú z posúdenia vplyvu príslušných komodít a výrobkov na odlesňovanie, degradáciu lesov a konverziu lesov a zohľadňujú zmeny v spotrebe vrátane podrobného vyhodnotenia zmien v štruktúre obchodu v odvetviach v pôsobnosti tohto nariadenia, ako to vyplýva z vedeckých dôkazov.

Bez toho, aby boli dotknuté preskúmania podľa odseku 1, Komisia vykonáva v pravidelných intervaloch preskúmanie prílohy I s cieľom posúdiť, či je vhodné zmeniť alebo rozšíriť príslušné výrobky uvedené v prílohe I s cieľom zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli kŕmené príslušnými komoditami alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít, boli zaradené do uvedeného zoznamu s výnimkou prípadov, keď má dopyt po uvedených výrobkoch zanedbateľný vplyv na odlesňovanie. Preskúmania vychádzajú z posúdenia vplyvu príslušných komodít a výrobkov na odlesňovanie, degradáciu lesov a konverziu lesov a zohľadňujú zmeny v spotrebe vrátane podrobného vyhodnotenia zmien v štruktúre obchodu v odvetviach v pôsobnosti tohto nariadenia, ako to vyplýva z vedeckých dôkazov.

Pozmeňujúci návrh 229

Pozmeňujúci návrh 229

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 2 – písmeno a

Článok 32 – odsek 2 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | potreby a uskutočniteľnosti dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu určených na podporu dosiahnutia cieľov nariadenia, a to aj prostredníctvom uznávania systémov certifikácie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

a)

potreby a uskutočniteľnosti dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu určených na podporu dosiahnutia cieľov nariadenia, a to aj prostredníctvom uznávania systémov certifikácie;

potreby a uskutočniteľnosti dodatočných nástrojov na uľahčenie obchodu určených na podporu dosiahnutia cieľov nariadenia, a to aj prostredníctvom uznávania systémov certifikácie;

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 230

Pozmeňujúci návrh 230

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 2 – písmeno b

Článok 32 – odsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | vplyvu nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory prechodu na udržateľné dodávateľské reťazce. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

b)

vplyvu nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory prechodu na udržateľné dodávateľské reťazce.

vplyvu nariadenia na poľnohospodárov, najmä drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, a možnej potreby dodatočnej podpory prechodu na udržateľné dodávateľské reťazce.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 231

Pozmeňujúci návrh 231

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 3

Článok 32 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Bez toho, aby bolo dotknuté všeobecné preskúmanie podľa odseku 1,
  Komisia
  vykoná najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a následne v pravidelných intervaloch prvé preskúmanie prílohy I s cieľom posúdiť, či je vhodné zmeniť alebo rozšíriť príslušné výrobky uvedené v prílohe I s cieľom zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli kŕmené príslušnými komoditami alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít, boli zaradené do uvedeného zoznamu, s výnimkou prípadov, keď má dopyt po uvedených výrobkoch zanedbateľný vplyv na odlesňovanie. Preskúmania vychádzajú z posúdenia vplyvu príslušných komodít a výrobkov na odlesňovanie a degradáciu lesov a zohľadňujú zmeny v spotrebe, ako to vyplýva z vedeckých dôkazov. | 3.   Komisia
  sústavne monitoruje vplyv tohto nariadenia na zraniteľné zainteresované strany, ako sú drobní poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, najmä v tretích krajinách, pričom venuje osobitnú pozornosť aj situácii žien. Monitorovanie je založené na vedeckej a transparentnej metodike a zohľadňuje informácie poskytnuté zainteresovanými stranami. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Bez toho, aby bolo dotknuté všeobecné preskúmanie podľa odseku 1,
  Komisia
  vykoná najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a následne v pravidelných intervaloch prvé preskúmanie prílohy I s cieľom posúdiť, či je vhodné zmeniť alebo rozšíriť príslušné výrobky uvedené v prílohe I s cieľom zabezpečiť, aby všetky výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity, boli kŕmené príslušnými komoditami alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít, boli zaradené do uvedeného zoznamu, s výnimkou prípadov, keď má dopyt po uvedených výrobkoch zanedbateľný vplyv na odlesňovanie. Preskúmania vychádzajú z posúdenia vplyvu príslušných komodít a výrobkov na odlesňovanie a degradáciu lesov a zohľadňujú zmeny v spotrebe, ako to vyplýva z vedeckých dôkazov.

3.   Komisia
  sústavne monitoruje vplyv tohto nariadenia na zraniteľné zainteresované strany, ako sú drobní poľnohospodári, pôvodné obyvateľstvo a miestne komunity, najmä v tretích krajinách, pričom venuje osobitnú pozornosť aj situácii žien. Monitorovanie je založené na vedeckej a transparentnej metodike a zohľadňuje informácie poskytnuté zainteresovanými stranami.

Pozmeňujúci návrh 232

Pozmeňujúci návrh 232

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 3 a (nový)

Článok 32 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisia priebežne monitoruje všetky zmeny v štruktúre obchodu s výrobkami a komoditami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Ak tieto zmeny v štruktúre obchodu nemajú iný dostatočne primeraný dôvod alebo iné ekonomické opodstatnenie než vyhnúť sa povinnostiam stanoveným v tomto nariadení vrátane nahradenia uvedených výrobkov a komodít inými výrobkami a komoditami, ktoré sa nenachádzajú v zozname výrobkov a komodít v prílohe I, ale majú podobné charakteristiky, malo by sa to považovať za praktiku obchádzania. Zainteresované strany môžu Komisiu informovať o každom domnelom obchádzaní nariadenia a Komisia prešetrí každé odôvodnené tvrdenie predložené zainteresovanou stranou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Komisia priebežne monitoruje všetky zmeny v štruktúre obchodu s výrobkami a komoditami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Ak tieto zmeny v štruktúre obchodu nemajú iný dostatočne primeraný dôvod alebo iné ekonomické opodstatnenie než vyhnúť sa povinnostiam stanoveným v tomto nariadení vrátane nahradenia uvedených výrobkov a komodít inými výrobkami a komoditami, ktoré sa nenachádzajú v zozname výrobkov a komodít v prílohe I, ale majú podobné charakteristiky, malo by sa to považovať za praktiku obchádzania. Zainteresované strany môžu Komisiu informovať o každom domnelom obchádzaní nariadenia a Komisia prešetrí každé odôvodnené tvrdenie predložené zainteresovanou stranou.

Pozmeňujúci návrh 233

Pozmeňujúci návrh 233

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 32 – odsek 4

Článok 32 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Po preskúmaní
  stanovenom
  v 
  odseku 3 môže
  Komisia prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom
  zmeniť prílohu
  I 
  tak, aby zahŕňala príslušné výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít. | 4.   Po
  ktoromkoľvek z
  preskúmaní
  stanovených
  v 
  odsekoch 1 až 4 je
  Komisia
  splnomocnená
  prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom
  doplniť zoznam v prílohe
  I 
  alebo v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Po preskúmaní
  stanovenom
  v 
  odseku 3 môže
  Komisia prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom
  zmeniť prílohu
  I 
  tak, aby zahŕňala príslušné výrobky, ktoré obsahujú príslušné komodity alebo boli vyrobené s použitím príslušných komodít.

4.   Po
  ktoromkoľvek z
  preskúmaní
  stanovených
  v 
  odsekoch 1 až 4 je
  Komisia
  splnomocnená
  prijať delegované akty v súlade s článkom 33 s cieľom
  doplniť zoznam v prílohe
  I 
  alebo v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 234

Pozmeňujúci návrh 234

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 33 – odsek 4

Článok 33 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje
  s
  expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. | 4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje
  so zainteresovanými stranami a
  expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje
  s
  expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje
  so zainteresovanými stranami a
  expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

Pozmeňujúci návrh 235

Pozmeňujúci návrh 235

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 a (nový)

Článok 35 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 35a |
| | Zmena smernice 2003/35/ES |
| | Príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES

   (1a)

  sa mení doplnením tohto písmena:










  ga) | článok 14 ods. 3 [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXXX/XX ... o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010]

   (*1)

  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 35a

Článok 35a

Zmena smernice 2003/35/ES

Zmena smernice 2003/35/ES

Príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES

   (1a)

  sa mení doplnením tohto písmena:

Príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES

1a

sa mení doplnením tohto písmena:

ga)

ga)

článok 14 ods. 3 [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXXX/XX ... o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010]

   (*1)

  .

článok 14 ods. 3 [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXXX/XX ... o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 995/2010]

*1

.

Pozmeňujúci návrh 236

Pozmeňujúci návrh 236

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 3

Článok 36 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Články uvedené v odseku 2 sa uplatňujú 24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia na hospodárske subjekty, ktoré sú mikropodnikmi (53) zriadenými do 31. decembra 2020, s výnimkou výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha k nariadeniu (EÚ) č. 995/2010. | 3.   Články uvedené v odseku 2 sa uplatňujú 24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia na hospodárske subjekty, ktoré sú mikropodnikmi
  a malými podnikmi

   (53) zriadenými do 31. decembra 2020, s výnimkou výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha k nariadeniu (EÚ) č. 995/2010. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Články uvedené v odseku 2 sa uplatňujú 24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia na hospodárske subjekty, ktoré sú mikropodnikmi (53) zriadenými do 31. decembra 2020, s výnimkou výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha k nariadeniu (EÚ) č. 995/2010.

3.   Články uvedené v odseku 2 sa uplatňujú 24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia na hospodárske subjekty, ktoré sú mikropodnikmi
  a malými podnikmi

   (53) zriadenými do 31. decembra 2020, s výnimkou výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha k nariadeniu (EÚ) č. 995/2010.

Pozmeňujúce návrhy 237 a 246

Pozmeňujúce návrhy 237 a 246

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I

Príloha I

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| Dobytok | ex 0102 Živé hovädzie zvieratá
  ex 0201 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené
  ex 0202 Mäso z hovädzích zvierat, mrazené
  ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené
  ex 0206 22 Jedlé pečene z hovädzích zvierat, mrazené
  ex 0206 29 Jedlé droby z hovädzích zvierat (okrem jazykov a pečení), mrazené
  ex 4101 Surové kože a kožky z hovädzích zvierat (čerstvé alebo solené, sušené, vápnené, piklované alebo inak konzervované, ale nevyčinené, nespracované na pergamen ani inak upravené), tiež odchlpené alebo štiepané
  ex 4104 Činené alebo krustované kože a kožky z hovädzích zvierat, odchlpené, tiež štiepané, ale inak neupravené
  ex 4107 Usne z hovädzích zvierat ďalej upravené po činení alebo krustovaní, vrátane pergamenových usní, odchlpené, tiež štiepané |
| --- | --- |
| Kakao | 1801 00 00 Kakaové bôby, celé alebo drvené, surové alebo pražené
  1802 00 00 Kakaové škrupiny, šupky, plevy a ostatný kakaový odpad
  1803 Kakaová pasta, tiež odtučnená
  1804 00 00 Kakaové maslo, tuk a olej
  1805 00 00 Kakaový prášok, neobsahujúci pridaný cukor alebo ostatné sladidlá
  1806 Čokoláda a ostatné potravinové prípravky obsahujúce kakao |
| Káva | 0901 Káva, tiež pražená alebo dekofeínovaná; kávové plevy a šupky; náhradky kávy obsahujúce kávu v akomkoľvek pomere |
| Palma olejná | 1511 Palmový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované
  1207 10 Palmové orechy a jadrá
  1513 21 Surový olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie
  1513 29 Olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)
  2306 60 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky z palmových orechov alebo jadier, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii rastlinných tukov alebo olejov z palmových orechov alebo jadier |
| Sója | 1201 Sójové bôby, tiež drvené
  1208 10 Múka a krupica zo sójových bôbov
  1507 Sójový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované
  2304 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii sójového oleja |
| Drevo | 4401 Palivové drevo, v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách
  4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo hrubo opracované do štvorcových tvarov
  4406 Železničné alebo električkové podvaly (pražce) z dreva
  4407 Drevo rezané alebo štiepané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch, s hrúbkou presahujúcou 6 mm
  4408 Listy na dyhy (vrátane tých, ktoré boli získané lúpaním vrstveného dreva), listy na preglejky alebo na podobné vrstvené dosky a ostatné drevo, pozdĺžne rezané, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom, pozdĺžne spájané alebo spájané na koncoch, s hrúbkou nepresahujúcou 6 mm
  4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené alebo podobné) pozdĺž jednej alebo niekoľkých hrán, na koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch
  4410 Drevotrieskové dosky, orientované štiepkové dosky (OSB) a podobné dosky (napríklad trieskové dosky) z dreva alebo ostatných drevitých materiálov, tiež aglomerované živicami alebo ostatnými organickými spojivami
  4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z ostatných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo ostatnými organickými spojivami
  4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné vrstvené dosky
  4413 00 00 Zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov
  4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety
  4415 Debny, debničky, klietky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny, z dreva; nástavné rámy paliet z dreva
  (okrem nebaliaceho materiálu využívaného výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu alebo prepravu iného výrobku umiestneného na trh)
  4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a ostatné debnárske výrobky a ich časti, z dreva, vrátane dúh (časti steny suda)
  4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva, vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov
  Vláknina a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok
  9406 10 00 Montované stavby z dreva |

Dobytok

ex 0102 Živé hovädzie zvieratá

ex 0201 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0202 Mäso z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0206 22 Jedlé pečene z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0206 29 Jedlé droby z hovädzích zvierat (okrem jazykov a pečení), mrazené

ex 4101 Surové kože a kožky z hovädzích zvierat (čerstvé alebo solené, sušené, vápnené, piklované alebo inak konzervované, ale nevyčinené, nespracované na pergamen ani inak upravené), tiež odchlpené alebo štiepané

ex 4104 Činené alebo krustované kože a kožky z hovädzích zvierat, odchlpené, tiež štiepané, ale inak neupravené

ex 4107 Usne z hovädzích zvierat ďalej upravené po činení alebo krustovaní, vrátane pergamenových usní, odchlpené, tiež štiepané

Kakao

1801 00 00 Kakaové bôby, celé alebo drvené, surové alebo pražené

1802 00 00 Kakaové škrupiny, šupky, plevy a ostatný kakaový odpad

1803 Kakaová pasta, tiež odtučnená

1804 00 00 Kakaové maslo, tuk a olej

1805 00 00 Kakaový prášok, neobsahujúci pridaný cukor alebo ostatné sladidlá

1806 Čokoláda a ostatné potravinové prípravky obsahujúce kakao

Káva

0901 Káva, tiež pražená alebo dekofeínovaná; kávové plevy a šupky; náhradky kávy obsahujúce kávu v akomkoľvek pomere

Palma olejná

1511 Palmový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované

1207 10 Palmové orechy a jadrá

1513 21 Surový olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie

1513 29 Olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)

2306 60 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky z palmových orechov alebo jadier, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii rastlinných tukov alebo olejov z palmových orechov alebo jadier

Sója

1201 Sójové bôby, tiež drvené

1208 10 Múka a krupica zo sójových bôbov

1507 Sójový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované

2304 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii sójového oleja

Drevo

4401 Palivové drevo, v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách

4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo hrubo opracované do štvorcových tvarov

4406 Železničné alebo električkové podvaly (pražce) z dreva

4407 Drevo rezané alebo štiepané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch, s hrúbkou presahujúcou 6 mm

4408 Listy na dyhy (vrátane tých, ktoré boli získané lúpaním vrstveného dreva), listy na preglejky alebo na podobné vrstvené dosky a ostatné drevo, pozdĺžne rezané, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom, pozdĺžne spájané alebo spájané na koncoch, s hrúbkou nepresahujúcou 6 mm

4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené alebo podobné) pozdĺž jednej alebo niekoľkých hrán, na koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch

4410 Drevotrieskové dosky, orientované štiepkové dosky (OSB) a podobné dosky (napríklad trieskové dosky) z dreva alebo ostatných drevitých materiálov, tiež aglomerované živicami alebo ostatnými organickými spojivami

4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z ostatných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo ostatnými organickými spojivami

4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné vrstvené dosky

4413 00 00 Zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov

4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety

4415 Debny, debničky, klietky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny, z dreva; nástavné rámy paliet z dreva

(okrem nebaliaceho materiálu využívaného výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu alebo prepravu iného výrobku umiestneného na trh)

4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a ostatné debnárske výrobky a ich časti, z dreva, vrátane dúh (časti steny suda)

4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva, vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov

Vláknina a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok

9406 10 00 Montované stavby z dreva

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| | |
| --- | --- |
| Dobytok | ex 0102 Živé hovädzie zvieratá
  ex 0201 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené
  ex 0202 Mäso z hovädzích zvierat, mrazené
  ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené
  ex 0206 22 Jedlé pečene z hovädzích zvierat, mrazené
  ex 0206 29 Jedlé droby z hovädzích zvierat (okrem jazykov a pečení), mrazené


  ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené




  ex 0206 21 Jedlé jazyky z hovädzích zvierat, mrazené




  ex 0210 20 Mäso z hovädzích zvierat, solené, v slanom náleve, sušené alebo údené




  ex 1602 50 Mäso alebo mäsové droby z hovädzích zvierat, upravené alebo konzervované


  ex 4101 Surové kože a kožky z hovädzích zvierat (čerstvé alebo solené, sušené, vápnené, piklované alebo inak konzervované, ale nevyčinené, nespracované na pergamen ani inak upravené), tiež odchlpené alebo štiepané
  ex 4104 Činené alebo krustované kože a kožky z hovädzích zvierat, odchlpené, tiež štiepané, ale inak neupravené
  ex 4107 Usne z hovädzích zvierat ďalej upravené po činení alebo krustovaní, vrátane pergamenových usní, odchlpené, tiež štiepané |
| Ošípané | 0103 Živé ošípané




  0203 Mäso z ošípaných, čerstvé, chladené alebo mrazené




  0210 11 Stehná, pliecka a kusy




  z nich, nevykostené, z domácich ošípaných




  0210 12 Bôčiky (prerastené) a kusy z nich,




  z domácich ošípaných




  0210 19 Ostatné mäso z domácich ošípaných




  20910 Prasací tuk, neprerastený chudým mäsom, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený |
| Ovce a kozy | 0104 Živé ovce a kozy




  0204 Mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené |
| Hydina | 0105 Živá hydina, t. j. hydina druhu Gallus domesticus, kačice, husi, moriaky, morky a perličky




  0207 Mäso a jedlé droby, z hydiny položky 0105 , čerstvé, chladené alebo mrazené




  0209 90 Hydinový tuk, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený




  0210 99 39 Solené hydinové mäso




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Prípravky/konzervované prípravky z hydiny |
| Kakao | 1801 00 00 Kakaové bôby, celé alebo drvené, surové alebo pražené
  1802 00 00 Kakaové škrupiny, šupky, plevy a ostatný kakaový odpad
  1803 Kakaová pasta, tiež odtučnená
  1804 00 00 Kakaové maslo, tuk a olej
  1805 00 00 Kakaový prášok, neobsahujúci pridaný cukor alebo ostatné sladidlá
  1806 Čokoláda a ostatné potravinové prípravky obsahujúce kakao |
| Káva | 0901 Káva, tiež pražená alebo dekofeínovaná; kávové plevy a šupky; náhradky kávy obsahujúce kávu v akomkoľvek pomere |
| Palma olejná | 1511 Palmový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované
  1207 10 Palmové orechy a jadrá
  1513 21 Surový olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie
  1513 29 Olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)
  2306 60 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky z palmových orechov alebo jadier, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii rastlinných tukov alebo olejov z palmových orechov alebo jadier


  2905 17 1-dodekanol (laurylalkohol), 1-hexadekanol (cetylalkohol) a 1-oktadekanol (stearylalkohol)




  2905 45 Alkoholy; viacsýtne, glycerol




  2915 70 Kyselina palmitová, kyselina stearová, ich soli a estery




  2915 90 Kyseliny; nasýtené acyklické monokarboxylové kyseliny; anhydridy, halogenidy, peroxidy, peroxykyseliny a halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty, i. n. v položke 2915




  Skupiny kódov a podpoložky HS 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Deriváty na báze palmového oleja a oleja z palmových jadier |
| Sója | 1201 Sójové bôby, tiež drvené
  1208 10 Múka a krupica zo sójových bôbov
  1507 Sójový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované
  2304 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii sójového oleja |
| Kukurica | 1005 Kukurica




  1102 20 Kukuričná múka




  1103 13 Krúpy, krupica a pelety z




  kukurice




  1103 29 40 Pelety z kukurice




  1104 19 50 Zrná kukurice, inak




  spracované z kukurice




  1104 23 Ostatné spracované zrná kukurice




  1108 12 00 Kukuričný škrob




  1515 21 Kukuričný olej a jeho frakcie:




  Surový olej




  1904 10 10 Pripravené potraviny získané




  napučaním alebo pražením obilia alebo




  obilných produktov získaných z kukurice




  2302 10 Otruby, vedľajšie mlynárske výrobky a ostatné zvyšky, tiež vo forme peliet, získané preosievaním, mletím alebo iným spracovaním obilnín alebo strukovín




  alebo kukurice




  1515 29 Kukuričný olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)




  2306 90 05 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii z kukuričných klíčkov |
| Drevo | 4401 Palivové drevo, v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách


  4402 Drevné uhlie vrátane uhlia zo škrupín alebo orechov, tiež aglomerované (okrem drevného uhlia používaného ako liek, uhlia zmiešaného s uhlím na podkurovanie, aktivovaného uhlia a uhlia vo forme uhľa na kreslenie)


  4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo hrubo opracované do štvorcových tvarov
  4406 Železničné alebo električkové podvaly (pražce) z dreva
  4407 Drevo rezané alebo štiepané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch, s hrúbkou presahujúcou 6 mm
  4408 Listy na dyhy (vrátane tých, ktoré boli získané lúpaním vrstveného dreva), listy na preglejky alebo na podobné vrstvené dosky a ostatné drevo, pozdĺžne rezané, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom, pozdĺžne spájané alebo spájané na koncoch, s hrúbkou nepresahujúcou 6 mm
  4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené alebo podobné) pozdĺž jednej alebo niekoľkých hrán, na koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch
  4410 Drevotrieskové dosky, orientované štiepkové dosky (OSB) a podobné dosky (napríklad trieskové dosky) z dreva alebo ostatných drevitých materiálov, tiež aglomerované živicami alebo ostatnými organickými spojivami
  4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z ostatných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo ostatnými organickými spojivami
  4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné vrstvené dosky
  4413 00 00 Zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov
  4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety
  4415 Debny, debničky, klietky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny, z dreva; nástavné rámy paliet z dreva
  (okrem nebaliaceho materiálu využívaného výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu alebo prepravu iného výrobku umiestneného na trh)
  4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a ostatné debnárske výrobky a ich časti, z dreva, vrátane dúh (časti steny suda)
  4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva, vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov
  Vláknina a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov)


  4900 Tlačené knihy, noviny, obrazy a ostatné výrobky polygrafického priemyslu; rukopisy, strojopisy a plány


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok
  9406 10 00 Montované stavby z dreva |
| Kaučuk | 4001 Prírodný kaučuk, balata, gutaperča, guajal, tropická živica chicle a podobné prírodné gumy v primárnych formách alebo v platniach, listoch alebo pásoch




  4005 Zmiešané kaučuky, nevulkanizované, v primárnych formách alebo platniach, listoch alebo pásoch




  4006 Nevulkanizovaný kaučuk v ostatných formách (napr. tyče, rúrky a profily) a výrobky (napr. kotúče a krúžky)




  4007 Nite a kordy z vulkanizovaného kaučuku




  4008 Platne, listy, pásy, tyče a profily z vulkanizovaného kaučuku, iného ako tvrdeného kaučuku




  4010 Dopravníkové alebo hnacie pásy alebo remene, z vulkanizovaného kaučuku




  4011 Nové pneumatiky z kaučuku (ostatné)




  4012 Protektorované alebo použité pneumatiky z kaučuku; plné obruče alebo komorové obruče, behúne plášťa pneumatiky a ochranné vložky do ráfika pneumatiky, z kaučuku




  4013 Duše pneumatík, z kaučuku




  4015 Odevy a odevné doplnky (vrátane prstových rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov), na akékoľvek účely z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku




  4016 Výrobky z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku, inde v kapitole 40 neuvedené




  4017 Tvrdený kaučuk (t. j. ebonit) vo všetkých formách, vrátane odpadu a zvyškov; výrobky z tvrdeného kaučuku |

Dobytok

ex 0102 Živé hovädzie zvieratá

ex 0201 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0202 Mäso z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0206 22 Jedlé pečene z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0206 29 Jedlé droby z hovädzích zvierat (okrem jazykov a pečení), mrazené

ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0206 10 Jedlé droby z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené

ex 0206 21 Jedlé jazyky z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0206 21 Jedlé jazyky z hovädzích zvierat, mrazené

ex 0210 20 Mäso z hovädzích zvierat, solené, v slanom náleve, sušené alebo údené

ex 0210 20 Mäso z hovädzích zvierat, solené, v slanom náleve, sušené alebo údené

ex 1602 50 Mäso alebo mäsové droby z hovädzích zvierat, upravené alebo konzervované

ex 1602 50 Mäso alebo mäsové droby z hovädzích zvierat, upravené alebo konzervované

ex 4101 Surové kože a kožky z hovädzích zvierat (čerstvé alebo solené, sušené, vápnené, piklované alebo inak konzervované, ale nevyčinené, nespracované na pergamen ani inak upravené), tiež odchlpené alebo štiepané

ex 4104 Činené alebo krustované kože a kožky z hovädzích zvierat, odchlpené, tiež štiepané, ale inak neupravené

ex 4107 Usne z hovädzích zvierat ďalej upravené po činení alebo krustovaní, vrátane pergamenových usní, odchlpené, tiež štiepané

Ošípané

Ošípané

0103 Živé ošípané

0103 Živé ošípané

0203 Mäso z ošípaných, čerstvé, chladené alebo mrazené

0203 Mäso z ošípaných, čerstvé, chladené alebo mrazené

0210 11 Stehná, pliecka a kusy

0210 11 Stehná, pliecka a kusy

z nich, nevykostené, z domácich ošípaných

z nich, nevykostené, z domácich ošípaných

0210 12 Bôčiky (prerastené) a kusy z nich,

0210 12 Bôčiky (prerastené) a kusy z nich,

z domácich ošípaných

z domácich ošípaných

0210 19 Ostatné mäso z domácich ošípaných

0210 19 Ostatné mäso z domácich ošípaných

20910 Prasací tuk, neprerastený chudým mäsom, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený

20910 Prasací tuk, neprerastený chudým mäsom, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený

Ovce a kozy

Ovce a kozy

0104 Živé ovce a kozy

0104 Živé ovce a kozy

0204 Mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené

0204 Mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené

Hydina

Hydina

0105 Živá hydina, t. j. hydina druhu Gallus domesticus, kačice, husi, moriaky, morky a perličky

0105 Živá hydina, t. j. hydina druhu Gallus domesticus, kačice, husi, moriaky, morky a perličky

0207 Mäso a jedlé droby, z hydiny položky 0105 , čerstvé, chladené alebo mrazené

0207 Mäso a jedlé droby, z hydiny položky 0105 , čerstvé, chladené alebo mrazené

0209 90 Hydinový tuk, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený

0209 90 Hydinový tuk, nevyškvarený ani inak neextrahovaný, čerstvý, chladený, mrazený, solený, v slanom náleve, sušený alebo údený

0210 99 39 Solené hydinové mäso

0210 99 39 Solené hydinové mäso

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Prípravky/konzervované prípravky z hydiny

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Prípravky/konzervované prípravky z hydiny

Kakao

1801 00 00 Kakaové bôby, celé alebo drvené, surové alebo pražené

1802 00 00 Kakaové škrupiny, šupky, plevy a ostatný kakaový odpad

1803 Kakaová pasta, tiež odtučnená

1804 00 00 Kakaové maslo, tuk a olej

1805 00 00 Kakaový prášok, neobsahujúci pridaný cukor alebo ostatné sladidlá

1806 Čokoláda a ostatné potravinové prípravky obsahujúce kakao

Káva

0901 Káva, tiež pražená alebo dekofeínovaná; kávové plevy a šupky; náhradky kávy obsahujúce kávu v akomkoľvek pomere

Palma olejná

1511 Palmový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované

1207 10 Palmové orechy a jadrá

1513 21 Surový olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie

1513 29 Olej z palmových jadier a babassový olej a ich frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)

2306 60 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky z palmových orechov alebo jadier, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii rastlinných tukov alebo olejov z palmových orechov alebo jadier

2905 17 1-dodekanol (laurylalkohol), 1-hexadekanol (cetylalkohol) a 1-oktadekanol (stearylalkohol)

2905 17 1-dodekanol (laurylalkohol), 1-hexadekanol (cetylalkohol) a 1-oktadekanol (stearylalkohol)

2905 45 Alkoholy; viacsýtne, glycerol

2905 45 Alkoholy; viacsýtne, glycerol

2915 70 Kyselina palmitová, kyselina stearová, ich soli a estery

2915 70 Kyselina palmitová, kyselina stearová, ich soli a estery

2915 90 Kyseliny; nasýtené acyklické monokarboxylové kyseliny; anhydridy, halogenidy, peroxidy, peroxykyseliny a halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty, i. n. v položke 2915

2915 90 Kyseliny; nasýtené acyklické monokarboxylové kyseliny; anhydridy, halogenidy, peroxidy, peroxykyseliny a halogén-, sulfo-, nitro- alebo nitrózoderiváty, i. n. v položke 2915

Skupiny kódov a podpoložky HS 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Deriváty na báze palmového oleja a oleja z palmových jadier

Skupiny kódov a podpoložky HS 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Deriváty na báze palmového oleja a oleja z palmových jadier

Sója

1201 Sójové bôby, tiež drvené

1208 10 Múka a krupica zo sójových bôbov

1507 Sójový olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované

2304 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii sójového oleja

Kukurica

Kukurica

1005 Kukurica

1005 Kukurica

1102 20 Kukuričná múka

1102 20 Kukuričná múka

1103 13 Krúpy, krupica a pelety z

1103 13 Krúpy, krupica a pelety z

kukurice

kukurice

1103 29 40 Pelety z kukurice

1103 29 40 Pelety z kukurice

1104 19 50 Zrná kukurice, inak

1104 19 50 Zrná kukurice, inak

spracované z kukurice

spracované z kukurice

1104 23 Ostatné spracované zrná kukurice

1104 23 Ostatné spracované zrná kukurice

1108 12 00 Kukuričný škrob

1108 12 00 Kukuričný škrob

1515 21 Kukuričný olej a jeho frakcie:

1515 21 Kukuričný olej a jeho frakcie:

Surový olej

Surový olej

1904 10 10 Pripravené potraviny získané

1904 10 10 Pripravené potraviny získané

napučaním alebo pražením obilia alebo

napučaním alebo pražením obilia alebo

obilných produktov získaných z kukurice

obilných produktov získaných z kukurice

2302 10 Otruby, vedľajšie mlynárske výrobky a ostatné zvyšky, tiež vo forme peliet, získané preosievaním, mletím alebo iným spracovaním obilnín alebo strukovín

2302 10 Otruby, vedľajšie mlynárske výrobky a ostatné zvyšky, tiež vo forme peliet, získané preosievaním, mletím alebo iným spracovaním obilnín alebo strukovín

alebo kukurice

alebo kukurice

1515 29 Kukuričný olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)

1515 29 Kukuričný olej a jeho frakcie, tiež rafinované, ale chemicky nemodifikované (okrem surového oleja)

2306 90 05 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii z kukuričných klíčkov

2306 90 05 Pokrutiny a ostatné pevné zvyšky, tiež drvené alebo vo forme peliet, vznikajúce pri extrakcii z kukuričných klíčkov

Drevo

4401 Palivové drevo, v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách

4402 Drevné uhlie vrátane uhlia zo škrupín alebo orechov, tiež aglomerované (okrem drevného uhlia používaného ako liek, uhlia zmiešaného s uhlím na podkurovanie, aktivovaného uhlia a uhlia vo forme uhľa na kreslenie)

4402 Drevné uhlie vrátane uhlia zo škrupín alebo orechov, tiež aglomerované (okrem drevného uhlia používaného ako liek, uhlia zmiešaného s uhlím na podkurovanie, aktivovaného uhlia a uhlia vo forme uhľa na kreslenie)

4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo hrubo opracované do štvorcových tvarov

4406 Železničné alebo električkové podvaly (pražce) z dreva

4407 Drevo rezané alebo štiepané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch, s hrúbkou presahujúcou 6 mm

4408 Listy na dyhy (vrátane tých, ktoré boli získané lúpaním vrstveného dreva), listy na preglejky alebo na podobné vrstvené dosky a ostatné drevo, pozdĺžne rezané, krájané alebo lúpané, tiež hobľované, brúsené pieskom, pozdĺžne spájané alebo spájané na koncoch, s hrúbkou nepresahujúcou 6 mm

4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené alebo podobné) pozdĺž jednej alebo niekoľkých hrán, na koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené pieskom alebo spájané na koncoch

4410 Drevotrieskové dosky, orientované štiepkové dosky (OSB) a podobné dosky (napríklad trieskové dosky) z dreva alebo ostatných drevitých materiálov, tiež aglomerované živicami alebo ostatnými organickými spojivami

4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z ostatných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo ostatnými organickými spojivami

4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné vrstvené dosky

4413 00 00 Zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov

4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety

4415 Debny, debničky, klietky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny, z dreva; nástavné rámy paliet z dreva

(okrem nebaliaceho materiálu využívaného výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu alebo prepravu iného výrobku umiestneného na trh)

4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a ostatné debnárske výrobky a ich časti, z dreva, vrátane dúh (časti steny suda)

4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva, vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov

Vláknina a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov)

4900 Tlačené knihy, noviny, obrazy a ostatné výrobky polygrafického priemyslu; rukopisy, strojopisy a plány

4900 Tlačené knihy, noviny, obrazy a ostatné výrobky polygrafického priemyslu; rukopisy, strojopisy a plány

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok

9406 10 00 Montované stavby z dreva

Kaučuk

Kaučuk

4001 Prírodný kaučuk, balata, gutaperča, guajal, tropická živica chicle a podobné prírodné gumy v primárnych formách alebo v platniach, listoch alebo pásoch

4001 Prírodný kaučuk, balata, gutaperča, guajal, tropická živica chicle a podobné prírodné gumy v primárnych formách alebo v platniach, listoch alebo pásoch

4005 Zmiešané kaučuky, nevulkanizované, v primárnych formách alebo platniach, listoch alebo pásoch

4005 Zmiešané kaučuky, nevulkanizované, v primárnych formách alebo platniach, listoch alebo pásoch

4006 Nevulkanizovaný kaučuk v ostatných formách (napr. tyče, rúrky a profily) a výrobky (napr. kotúče a krúžky)

4006 Nevulkanizovaný kaučuk v ostatných formách (napr. tyče, rúrky a profily) a výrobky (napr. kotúče a krúžky)

4007 Nite a kordy z vulkanizovaného kaučuku

4007 Nite a kordy z vulkanizovaného kaučuku

4008 Platne, listy, pásy, tyče a profily z vulkanizovaného kaučuku, iného ako tvrdeného kaučuku

4008 Platne, listy, pásy, tyče a profily z vulkanizovaného kaučuku, iného ako tvrdeného kaučuku

4010 Dopravníkové alebo hnacie pásy alebo remene, z vulkanizovaného kaučuku

4010 Dopravníkové alebo hnacie pásy alebo remene, z vulkanizovaného kaučuku

4011 Nové pneumatiky z kaučuku (ostatné)

4011 Nové pneumatiky z kaučuku (ostatné)

4012 Protektorované alebo použité pneumatiky z kaučuku; plné obruče alebo komorové obruče, behúne plášťa pneumatiky a ochranné vložky do ráfika pneumatiky, z kaučuku

4012 Protektorované alebo použité pneumatiky z kaučuku; plné obruče alebo komorové obruče, behúne plášťa pneumatiky a ochranné vložky do ráfika pneumatiky, z kaučuku

4013 Duše pneumatík, z kaučuku

4013 Duše pneumatík, z kaučuku

4015 Odevy a odevné doplnky (vrátane prstových rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov), na akékoľvek účely z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku

4015 Odevy a odevné doplnky (vrátane prstových rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov), na akékoľvek účely z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku

4016 Výrobky z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku, inde v kapitole 40 neuvedené

4016 Výrobky z vulkanizovaného kaučuku iného ako tvrdeného kaučuku, inde v kapitole 40 neuvedené

4017 Tvrdený kaučuk (t. j. ebonit) vo všetkých formách, vrátane odpadu a zvyškov; výrobky z tvrdeného kaučuku

4017 Tvrdený kaučuk (t. j. ebonit) vo všetkých formách, vrátane odpadu a zvyškov; výrobky z tvrdeného kaučuku

Pozmeňujúci návrh 238

Pozmeňujúci návrh 238

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – odsek 1 – bod 2

Príloha II – odsek 1 – bod 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2. | Číselné označenie podľa harmonizovaného systému, voľný opis a množstvo (70) príslušnej komodity alebo výrobku, ktoré hospodársky subjekt plánuje umiestniť na trh Únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.

Číselné označenie podľa harmonizovaného systému, voľný opis a množstvo (70) príslušnej komodity alebo výrobku, ktoré hospodársky subjekt plánuje umiestniť na trh Únie;

70

| 2. | Číselné označenie podľa harmonizovaného systému, voľný opis
  vrátane obchodného mena, ako aj, ak je to relevantné, odborného názvu,
  a množstvo (70) príslušnej komodity alebo výrobku, ktoré hospodársky subjekt plánuje umiestniť na trh Únie
  alebo vyviesť z neho
  ; |
| --- | --- |

2.

Číselné označenie podľa harmonizovaného systému, voľný opis
  vrátane obchodného mena, ako aj, ak je to relevantné, odborného názvu,
  a množstvo (70) príslušnej komodity alebo výrobku, ktoré hospodársky subjekt plánuje umiestniť na trh Únie
  alebo vyviesť z neho
  ;

vrátane obchodného mena, ako aj, ak je to relevantné, odborného názvu,

70

alebo vyviesť z neho

Pozmeňujúci návrh 239

Pozmeňujúci návrh 239

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – odsek 1 – bod 3

Príloha II – odsek 1 – bod 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3. | Krajina výroby a všetky
  plochy pozemkov výroby vrátane geolokalizačných súradníc, zemepisnej šírky a zemepisnej dĺžky
  . Ak výrobok alebo komodita obsahuje materiály, súčasti alebo zložky vyrobené na rôznych plochách pozemkov, zahrnú sa geolokalizačné súradnice všetkých rôznych plôch pozemkov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.

Krajina výroby a všetky
  plochy pozemkov výroby vrátane geolokalizačných súradníc, zemepisnej šírky a zemepisnej dĺžky
  . Ak výrobok alebo komodita obsahuje materiály, súčasti alebo zložky vyrobené na rôznych plochách pozemkov, zahrnú sa geolokalizačné súradnice všetkých rôznych plôch pozemkov;

plochy pozemkov výroby vrátane geolokalizačných súradníc, zemepisnej šírky a zemepisnej dĺžky

| 3. | Krajina výroby
  a jej časti
  a všetky
  geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka
  ,
  všetkých plôch pozemkov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1 písm. d)
  . Ak výrobok alebo komodita obsahuje materiály, súčasti alebo zložky vyrobené na rôznych plochách pozemkov
  alebo polygónov
  , zahrnú sa geolokalizačné súradnice všetkých rôznych plôch pozemkov
  a polygónov
  ; |
| --- | --- |

3.

Krajina výroby
  a jej časti
  a všetky
  geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka
  ,
  všetkých plôch pozemkov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1 písm. d)
  . Ak výrobok alebo komodita obsahuje materiály, súčasti alebo zložky vyrobené na rôznych plochách pozemkov
  alebo polygónov
  , zahrnú sa geolokalizačné súradnice všetkých rôznych plôch pozemkov
  a polygónov
  ;

a jej časti

geolokalizačné súradnice, zemepisná šírka a dĺžka

všetkých plôch pozemkov, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1 písm. d)

alebo polygónov

a polygónov

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0219/2022).

1

(18)  Oznámenie Komisie z 27. júla 2019„Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, COM(2019)0352.

18

(18)  Oznámenie Komisie z 27. júla 2019„Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov“, COM(2019)0352.

18

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII (FAO, Hodnotenie celosvetových lesných zdrojov 2020, s. XII) https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Global Forest Resource Assessment 2020, p. XII (FAO, Hodnotenie celosvetových lesných zdrojov 2020, s. XII) https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems (IPPCC, Zmena klímy a pôda: osobitná správa IPCC o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a tokoch skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch), https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(20)  IPCC, Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems (IPPCC, Zmena klímy a pôda: osobitná správa IPCC o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a tokoch skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch), https://www.ipcc.ch/srccl/.

20

(1a)  
  IPCC Report-Summary for policy makers (Súhrn správy IPCC pre tvorcov politík), február 2022, https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

IPCC Report-Summary for policy makers (Súhrn správy IPCC pre tvorcov politík), február 2022, https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Forest Europe – Konferencia ministrov o ochrane lesov v Európe, Stav európskych lesov 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  European Environment Agency, State of the Environment 2020 (Európska environmentálna agentúra, Stav životného prostredia 2020), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, State of Europe’s Forests 2020 (Forest Europe – Konferencia ministrov o ochrane lesov v Európe, Stav európskych lesov 2020), https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  European Environment Agency, State of the Environment 2020 (Európska environmentálna agentúra, Stav životného prostredia 2020), https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640.

24

(25)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov, COM(2020)0380.

25

(26)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu, COM(2020)0381.

26

(27)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a drevospracujúci priemysel, COM(2013)0659.

27

(28)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých Akčný plán EÚ: „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“, COM(2021)0400.

28

(29)  napr. Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040, COM(2021)0345.

29

(30)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie: aktualizovaná stratégia pre biohospodárstvo, COM(2018)0273.

30

(23)  COM(2019)0352.

23

(24)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640.

24

(25)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov, COM(2020)0380.

25

(26)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu, COM(2020)0381.

26

(27)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a drevospracujúci priemysel, COM(2013)0659.

27

(28)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých Akčný plán EÚ: „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“, COM(2021)0400.

28

(29)  napr. Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040, COM(2021)0345.

29

(30)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie: aktualizovaná stratégia pre biohospodárstvo, COM(2018)0273.

30

(31)  Závery Rady týkajúce sa oznámenia o posilnení opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (16. december 2019) 15151/19. Dostupné na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/sk/pdf.

31

(31)  Závery Rady týkajúce sa oznámenia o posilnení opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (16. december 2019) 15151/19. Dostupné na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/sk/pdf.

31

(32)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ [2020/2006(INL)]. Dostupné na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/sk/pdf.

32

(32)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ [2020/2006(INL)]. Dostupné na adrese: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/sk/pdf.

32

(33)  EÚ dohodu ratifikovala 5. októbra 2016 a dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016.

33

(33)  EÚ dohodu ratifikovala 5. októbra 2016 a dohoda nadobudla platnosť 4. novembra 2016.

33

(33a)  
  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 zo 6. apríla 2022 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (Ú. v. EÚ L 114, 12.4.2022, s. 22).

33a

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 zo 6. apríla 2022 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (Ú. v. EÚ L 114, 12.4.2022, s. 22).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika, COM(2021)0066, 18. február 2021.

38

(38)  Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika, COM(2021)0066, 18. február 2021.

38

(39)  COM(2019)0352.

39

(39)  COM(2019)0352.

39

(40)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

(40)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

40

(41)  Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(1b)  
  COM(2022)0071.

1b

COM(2022)0071.

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26).

(1a)  
  Nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1).

1a

Nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1).

(51)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56
  – 83

  ).

51

– 83

(51)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56).

51

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, a ktorou sa menia a dopĺňajú s ohľadom na účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti, smernice Rady 85/337/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, a ktorou sa menia a dopĺňajú s ohľadom na účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti, smernice Rady 85/337/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17).

(*1)  
  Ú. v.: doplňte, prosím, číslo a dátum tohto nariadenia a poznámku pod čiarou obsahujúcu odkaz na jeho uverejnenie.

*1

Ú. v.: doplňte, prosím, číslo a dátum tohto nariadenia a poznámku pod čiarou obsahujúcu odkaz na jeho uverejnenie.

(53)  Ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS.

53

(53)  Ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 1
  a 2
  smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS.

53

a 2

(70)  Množstvo musí byť vyjadrené v kilogramoch čistej hmotnosti a prípadne aj v doplnkovej jednotke stanovenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 v porovnaní s číselným označením podľa harmonizovaného systému. Doplnková jednotka je uplatniteľná, ak je jednotne definovaná pre všetky možné podpoložky pod číselným označením podľa harmonizovaného systému uvedeným vo vyhlásení o náležitej starostlivosti.

70

(70)  Množstvo musí byť vyjadrené v kilogramoch čistej hmotnosti
  s uvedením predpokladaného percenta alebo odchýlky
  a prípadne aj v doplnkovej jednotke stanovenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 v porovnaní s číselným označením podľa harmonizovaného systému. Doplnková jednotka je uplatniteľná, ak je jednotne definovaná pre všetky možné podpoložky pod číselným označením podľa harmonizovaného systému uvedeným vo vyhlásení o náležitej starostlivosti.

70

s uvedením predpokladaného percenta alebo odchýlky

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0051),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0046/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 24. marca 2022 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 24. marca 2022 (1),

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 13. júla 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 13. júla 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0198/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahradí, podstatne zmení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 290, 29.7.2022, s. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Dohovor o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne: ochranné a riadiace opatrenia ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia platné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichomorí a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2021)0198),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0153/2021),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 9. júna 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 9. júna 2021 (1),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0009/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 341, 24.8.2021, s. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2056.)

---

Streda 14. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energetická efektívnosť (prepracované znenie) ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prepracovanie)

[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak]

(2023/C 125/24)

POZMEŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU (*1)

k návrhu Komisie

Návrh

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o energetickej efektívnosti (prepracované znenie)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (3),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Vzhľadom na nové zmeny je v záujme prehľadnosti vhodné túto smernicu prepracovať. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Vzhľadom na nové zmeny je v záujme prehľadnosti vhodné túto smernicu prepracovať.

| (2) | Komisia v pláne cieľov v oblasti klímy (6) navrhla zvýšiť mieru ambície Únie a stanoviť cieľovú hodnotu zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na úrovne, ktoré budú v porovnaní s rokom 1990 minimálne o 55 % nižšie. V porovnaní s doterajšou cieľovou hodnotou 40 % ide o výrazné sprísnenie. Návrh predstavuje naplnenie záväzku formulovaného v oznámení o Európskej zelenej dohode (7) predložiť komplexný plán zvýšenia cieľovej hodnoty Únie do roku 2030 na 55 % zodpovedným spôsobom. Takisto je v súlade s cieľmi 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (Parížska dohoda) udržať nárast globálnej teploty pod úrovňou 2 oC a naďalej sa usilovať udržať ho na úrovni 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

Komisia v pláne cieľov v oblasti klímy (6) navrhla zvýšiť mieru ambície Únie a stanoviť cieľovú hodnotu zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na úrovne, ktoré budú v porovnaní s rokom 1990 minimálne o 55 % nižšie. V porovnaní s doterajšou cieľovou hodnotou 40 % ide o výrazné sprísnenie. Návrh predstavuje naplnenie záväzku formulovaného v oznámení o Európskej zelenej dohode (7) predložiť komplexný plán zvýšenia cieľovej hodnoty Únie do roku 2030 na 55 % zodpovedným spôsobom. Takisto je v súlade s cieľmi 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (Parížska dohoda) udržať nárast globálnej teploty pod úrovňou 2 oC a naďalej sa usilovať udržať ho na úrovni 1,5 oC.

| (3) | Európska rada v decembri 2020 schválila záväznú únijnú cieľovú hodnotu čistého domáceho zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 o minimálne 55 % v porovnaní s rokom 1990 (8). Dospela k záveru, že mieru ambície v oblasti klímy treba zvýšiť takým spôsobom, aby sa prostredníctvom podpory inovácií v oblasti zelených technológií podnietil udržateľný hospodársky rast, vytvárali pracovné miesta, aby občania EÚ získali prínosy v oblasti zdravia a životného prostredia a aby sa prispelo k dlhodobej globálnej konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

(3)

Európska rada v decembri 2020 schválila záväznú únijnú cieľovú hodnotu čistého domáceho zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 o minimálne 55 % v porovnaní s rokom 1990 (8). Dospela k záveru, že mieru ambície v oblasti klímy treba zvýšiť takým spôsobom, aby sa prostredníctvom podpory inovácií v oblasti zelených technológií podnietil udržateľný hospodársky rast, vytvárali pracovné miesta, aby občania EÚ získali prínosy v oblasti zdravia a životného prostredia a aby sa prispelo k dlhodobej globálnej konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ.

| (4) | Európska komisia so zámerom vykonať tieto ciele oznámila vo svojom pracovnom programe na rok 2021 (9) balík „Fit for 55“, na základe ktorého sa má do roku 2030 dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov o minimálne 55 % a do roku 2050 klimatická neutralita Európskej únie. Tento balík sa vzťahuje na celú škálu oblastí politík od energetickej efektívnosti, cez energiu z obnoviteľných zdrojov, využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, zdaňovanie energie či spoločné úsilie až po obchodovanie s emisiami. |
| --- | --- |

(4)

Európska komisia so zámerom vykonať tieto ciele oznámila vo svojom pracovnom programe na rok 2021 (9) balík „Fit for 55“, na základe ktorého sa má do roku 2030 dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov o minimálne 55 % a do roku 2050 klimatická neutralita Európskej únie. Tento balík sa vzťahuje na celú škálu oblastí politík od energetickej efektívnosti, cez energiu z obnoviteľných zdrojov, využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, zdaňovanie energie či spoločné úsilie až po obchodovanie s emisiami.

| (4a) | Balík Fit for 55 by mal udržiavať a vytvárať pracovné miesta v Únii a umožniť Únii stať sa svetovým lídrom vo vývoji a zavádzaní čistých technológií v rámci globálnej energetickej transformácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(4a)

Balík Fit for 55 by mal udržiavať a vytvárať pracovné miesta v Únii a umožniť Únii stať sa svetovým lídrom vo vývoji a zavádzaní čistých technológií v rámci globálnej energetickej transformácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti energetickej efektívnosti.

| (5) | Z prognóz vyplýva, že pri úplnom vykonaní súčasných politík by sa do roku 2030 dosiahlo približne 45 % zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ak nerátame emisie z využívania pôdy a absorpcie, a približne 47 %, ak by sa tieto emisie zarátali. V pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa preto uvádza súbor opatrení potrebných vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj revízia kľúčových legislatívnych nástrojov, aby sa podarilo zrealizovať zvýšenú mieru ambícií. |
| --- | --- |

(5)

Z prognóz vyplýva, že pri úplnom vykonaní súčasných politík by sa do roku 2030 dosiahlo približne 45 % zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ak nerátame emisie z využívania pôdy a absorpcie, a približne 47 %, ak by sa tieto emisie zarátali. V pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 sa preto uvádza súbor opatrení potrebných vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj revízia kľúčových legislatívnych nástrojov, aby sa podarilo zrealizovať zvýšenú mieru ambícií.

| (6) | Energetická efektívnosť je kľúčovou oblasťou, v ktorej treba konať, pretože ináč nemožno dosiahnuť úplnú dekarbonizáciu hospodárstva Únie (10). Potreba využiť nákladovo efektívne príležitosti na šetrenie energie viedla k súčasnej politike Únie v oblasti energetickej efektívnosti. V decembri 2018 sa ako súčasť balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov zaviedla nová hlavná cieľová hodnota Únie minimálne 32,5 % do roku 2030 (v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie v roku 2030). |
| --- | --- |

(6)

Energetická efektívnosť je kľúčovou oblasťou, v ktorej treba konať, pretože ináč nemožno dosiahnuť úplnú dekarbonizáciu hospodárstva Únie (10). Potreba využiť nákladovo efektívne príležitosti na šetrenie energie viedla k súčasnej politike Únie v oblasti energetickej efektívnosti. V decembri 2018 sa ako súčasť balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov zaviedla nová hlavná cieľová hodnota Únie minimálne 32,5 % do roku 2030 (v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie v roku 2030).

| (7) | V snahe naplniť vyššiu mieru ambícií sa v posúdení vplyvu, ktoré tvorilo sprievodný dokument k plánu cieľov v oblasti klímy, preukázalo, že zlepšenie energetickej efektívnosti sa bude musieť výrazne zintenzívniť oproti súčasnej úrovni ambícií 32,5 %.
  Zvýšená ambícia cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 môže znížiť ceny energie a má zásadný význam pre zníženie emisií skleníkových plynov, pričom ju bude sprevádzať zvýšenie a zavádzanie elektrifikácie, vodíka, e-palív a ďalších relevantných technológií potrebných na zelenú transformáciu, a to aj v odvetví dopravy. Aj pri rýchlom raste výroby ekologickej elektrickej energie môže energetická efektívnosť znížiť potrebu nových kapacít na výrobu elektrickej energie. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. Energetická efektívnosť je jedným z najčistejších a nákladovo najefektívnejších opatrení, ktorými možno túto závislosť riešiť. |
| --- | --- |

(7)

V snahe naplniť vyššiu mieru ambícií sa v posúdení vplyvu, ktoré tvorilo sprievodný dokument k plánu cieľov v oblasti klímy, preukázalo, že zlepšenie energetickej efektívnosti sa bude musieť výrazne zintenzívniť oproti súčasnej úrovni ambícií 32,5 %.
  Zvýšená ambícia cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 môže znížiť ceny energie a má zásadný význam pre zníženie emisií skleníkových plynov, pričom ju bude sprevádzať zvýšenie a zavádzanie elektrifikácie, vodíka, e-palív a ďalších relevantných technológií potrebných na zelenú transformáciu, a to aj v odvetví dopravy. Aj pri rýchlom raste výroby ekologickej elektrickej energie môže energetická efektívnosť znížiť potrebu nových kapacít na výrobu elektrickej energie. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. Energetická efektívnosť je jedným z najčistejších a nákladovo najefektívnejších opatrení, ktorými možno túto závislosť riešiť.

| (8) | Súhrn národných príspevkov, ktoré oznámili členské štáty vo svojich národných energetických a klimatických plánoch (NEKP), nedosahuje úroveň ambícií Únie 32,5 %. Príspevky by spolu viedli k zníženiu o 29,4 % v prípade konečnej energetickej spotreby a 29,7 % v prípade primárnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030. Výsledkom by bol kolektívny rozdiel 2,8 percentuálneho bodu v prípade primárnej energetickej spotreby a 3,1 percentuálneho bodu v prípade konečnej energetickej spotreby v EÚ27.
  Pokiaľ ide o údaje o primárnej a konečnej spotrebe energie za rok 2020 a dosiahnutie cieľa Únie, mali by sa vnímať v kontexte dočasných účinkov opatrení prijatých v roku 2020 v súvislosti s pandémiou COVID-19, ktoré výrazne spomalili hospodársku činnosť, najmä dopravu. Nahlásené úrovne primárnej a konečnej spotreby energie za rok 2020 si vyžadujú dôkladnú analýzu. |
| --- | --- |

(8)

Súhrn národných príspevkov, ktoré oznámili členské štáty vo svojich národných energetických a klimatických plánoch (NEKP), nedosahuje úroveň ambícií Únie 32,5 %. Príspevky by spolu viedli k zníženiu o 29,4 % v prípade konečnej energetickej spotreby a 29,7 % v prípade primárnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030. Výsledkom by bol kolektívny rozdiel 2,8 percentuálneho bodu v prípade primárnej energetickej spotreby a 3,1 percentuálneho bodu v prípade konečnej energetickej spotreby v EÚ27.
  Pokiaľ ide o údaje o primárnej a konečnej spotrebe energie za rok 2020 a dosiahnutie cieľa Únie, mali by sa vnímať v kontexte dočasných účinkov opatrení prijatých v roku 2020 v súvislosti s pandémiou COVID-19, ktoré výrazne spomalili hospodársku činnosť, najmä dopravu. Nahlásené úrovne primárnej a konečnej spotreby energie za rok 2020 si vyžadujú dôkladnú analýzu.

| (9) | Hoci potenciál úspor energie zostáva vo všetkých odvetviach veľký, osobitnú výzvu predstavuje odvetvie dopravy, pretože naň pripadá vyše 30 % konečnej energetickej spotreby, a odvetvie budov, pretože 75 % fondu budov Únie vykazuje nedostatočnú energetickú hospodárnosť. Ďalším čoraz dôležitejším odvetvím z tohto hľadiska je odvetvie informačných a komunikačných technológií, na ktoré pripadá 5 – 9 % celkovej svetovej spotreby elektriny a vyše 2 % všetkých emisií. Za rok 2018 možno dátovým centrám pripísať 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ28 (11). V danom kontexte sa v digitálnej stratégii Únie (12) zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier aj opatrení zameraných na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Okrem toho treba do úvahy vziať aj možný nárast dopytu priemyslu po energii ako dôsledok jeho dekarbonizácie, predovšetkým pri energeticky náročných procesoch. |
| --- | --- |

(9)

Hoci potenciál úspor energie zostáva vo všetkých odvetviach veľký, osobitnú výzvu predstavuje odvetvie dopravy, pretože naň pripadá vyše 30 % konečnej energetickej spotreby, a odvetvie budov, pretože 75 % fondu budov Únie vykazuje nedostatočnú energetickú hospodárnosť. Ďalším čoraz dôležitejším odvetvím z tohto hľadiska je odvetvie informačných a komunikačných technológií, na ktoré pripadá 5 – 9 % celkovej svetovej spotreby elektriny a vyše 2 % všetkých emisií. Za rok 2018 možno dátovým centrám pripísať 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ28 (11). V danom kontexte sa v digitálnej stratégii Únie (12) zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier aj opatrení zameraných na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Okrem toho treba do úvahy vziať aj možný nárast dopytu priemyslu po energii ako dôsledok jeho dekarbonizácie, predovšetkým pri energeticky náročných procesoch.

| (10) | Vyššia úroveň ambícií si vyžaduje silnejšiu podporu opatrení zameraných na nákladovo efektívnu energetickú efektívnosť vo všetkých oblastiach energetického systému a vo všetkých relevantných odvetviach, v ktorých činnosť ovplyvňuje dopyt po energii, ako sú odvetvia dopravy, vodného hospodárstva a poľnohospodárstva. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie bude predstavovať prínos pre životné prostredie, povedie k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti
  znížením potreby dovozu energie, najmä fosílnych palív,
  zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve, čím sa zlepší kvalita života občanov. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého na základe Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015. |
| --- | --- |

(10)

Vyššia úroveň ambícií si vyžaduje silnejšiu podporu opatrení zameraných na nákladovo efektívnu energetickú efektívnosť vo všetkých oblastiach energetického systému a vo všetkých relevantných odvetviach, v ktorých činnosť ovplyvňuje dopyt po energii, ako sú odvetvia dopravy, vodného hospodárstva a poľnohospodárstva. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie bude predstavovať prínos pre životné prostredie, povedie k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti
  znížením potreby dovozu energie, najmä fosílnych palív,
  zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve, čím sa zlepší kvalita života občanov. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého na základe Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015.

| (10a) | Zlepšenie energetickej hospodárnosti rôznych odvetví vrátane dopravy a bývania má potenciál podporiť obnovu miest, zamestnanosť, zlepšenie stavu budov a zmeny v mobilite a prístupnosti. Preto je nevyhnutné podporovať účinnejšie, udržateľnejšie a cenovo dostupnejšie možnosti. |
| --- | --- |

(10a)

Zlepšenie energetickej hospodárnosti rôznych odvetví vrátane dopravy a bývania má potenciál podporiť obnovu miest, zamestnanosť, zlepšenie stavu budov a zmeny v mobilite a prístupnosti. Preto je nevyhnutné podporovať účinnejšie, udržateľnejšie a cenovo dostupnejšie možnosti.

| (11) | Táto smernica predstavuje ďalší krok k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, pri ktorej sa má energetická efektívnosť vnímať ako samostatný zdroj energie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je ústrednou zásadou, ktorú treba zohľadniť vo všetkých odvetviach, nielen v energetike, a na všetkých úrovniach vrátane finančného sektora. Pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky by sa mali ako prvá voľba zvažovať riešenia energetickej efektívnosti v politike, plánovaní a investičných rozhodnutiach,
  pokiaľ to nevedie k zvýšeniu emisií skleníkových plynov.
   Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať bez toho, aby ňou boli dotknuté iné právne povinnosti, ciele a zásady, zároveň by však jej uplatňovanie alebo vyňatie z jej uplatňovania nemalo byť nimi obmedzované. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane spotreby mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať početné prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky. Vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by malo byť prioritou aj pri zmierňovaní energetickej chudoby. |
| --- | --- |

(11)

Táto smernica predstavuje ďalší krok k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, pri ktorej sa má energetická efektívnosť vnímať ako samostatný zdroj energie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je ústrednou zásadou, ktorú treba zohľadniť vo všetkých odvetviach, nielen v energetike, a na všetkých úrovniach vrátane finančného sektora. Pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky by sa mali ako prvá voľba zvažovať riešenia energetickej efektívnosti v politike, plánovaní a investičných rozhodnutiach,
  pokiaľ to nevedie k zvýšeniu emisií skleníkových plynov.
   Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať bez toho, aby ňou boli dotknuté iné právne povinnosti, ciele a zásady, zároveň by však jej uplatňovanie alebo vyňatie z jej uplatňovania nemalo byť nimi obmedzované. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane spotreby mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať početné prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky. Vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by malo byť prioritou aj pri zmierňovaní energetickej chudoby.

| (12) | Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať tak, že v prvom rade by sa mala zohľadniť koncepcia efektívnosti systému a spoločenské
  a zdravotné
  hľadisko,
  pričom by sa mala venovať pozornosť bezpečnosti dodávok, integrácii energetického systému a prechodu ku klimatickej neutralite.
  Následne by mala pomôcť zlepšiť efektívnosť jednotlivých odvetví konečného použitia a celého energetického systému. Uplatňovanie tejto zásady by takisto malo podporovať investície do energeticky efektívnych riešení prispievajúcich k environmentálnym cieľom uvedeným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (13). |
| --- | --- |

(12)

Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať tak, že v prvom rade by sa mala zohľadniť koncepcia efektívnosti systému a spoločenské
  a zdravotné
  hľadisko,
  pričom by sa mala venovať pozornosť bezpečnosti dodávok, integrácii energetického systému a prechodu ku klimatickej neutralite.
  Následne by mala pomôcť zlepšiť efektívnosť jednotlivých odvetví konečného použitia a celého energetického systému. Uplatňovanie tejto zásady by takisto malo podporovať investície do energeticky efektívnych riešení prispievajúcich k environmentálnym cieľom uvedeným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (13).

| (13) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti sa vymedzila v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14) a tvorí jadro stratégie integrácie energetického systému (15). Hoci je zásada založená na nákladovej efektívnosti, jej uplatňovanie má širšie dôsledky
  zo spoločenského hľadiska, ktoré by sa mali dôkladne posúdiť spoľahlivými metodikami posudzovania nákladov a prínosov, v ktorých sa zohľadnia viacnásobné prínosy energetickej efektívnosti.
  Komisia vypracovala špecializované usmernenia k prevádzke a uplatňovaniu zásady a navrhla v nich konkrétne nástroje a príklady uplatňovania v rozmanitých odvetviach. Takisto vydala odporúčanie členským štátom, ktoré vychádza z požiadaviek tejto smernice a vyžaduje si konkrétne opatrenia v súvislosti s uplatňovaním tejto zásady.
  Členské štáty by mali v čo najväčšej miere zohľadniť toto odporúčanie a riadiť sa ním pri uplatňovaní zásady energetickej efektívnosti v praxi. |
| --- | --- |

(13)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti sa vymedzila v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14) a tvorí jadro stratégie integrácie energetického systému (15). Hoci je zásada založená na nákladovej efektívnosti, jej uplatňovanie má širšie dôsledky
  zo spoločenského hľadiska, ktoré by sa mali dôkladne posúdiť spoľahlivými metodikami posudzovania nákladov a prínosov, v ktorých sa zohľadnia viacnásobné prínosy energetickej efektívnosti.
  Komisia vypracovala špecializované usmernenia k prevádzke a uplatňovaniu zásady a navrhla v nich konkrétne nástroje a príklady uplatňovania v rozmanitých odvetviach. Takisto vydala odporúčanie členským štátom, ktoré vychádza z požiadaviek tejto smernice a vyžaduje si konkrétne opatrenia v súvislosti s uplatňovaním tejto zásady.
  Členské štáty by mali v čo najväčšej miere zohľadniť toto odporúčanie a riadiť sa ním pri uplatňovaní zásady energetickej efektívnosti v praxi.

| (13a) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti znamená prijatie celostného prístupu, v ktorom sa zohľadňuje celková účinnosť integrovaného energetického systému, bezpečnosť dodávok a nákladová efektívnosť a podporujú sa najefektívnejšie riešenia týkajúce sa klimatickej neutrality v celom hodnotovom reťazci, a to od výroby energie, sieťovej prepravy po konečnú energetickú spotrebu, takže sa úspory dosiahnu aj v primárnej, aj v konečnej energetickej spotrebe. Pri tomto prístupe by sa malo prihliadať na výkon sústavy a dynamické využívanie energie, pri ktorom sa zdroje na strane dopytu a flexibilita systému považujú za efektívne riešenia. Zároveň sa táto zásada môže uplatňovať aj na nižšej úrovni aktív, keď sa má určiť výkonnosť v oblasti energetickej efektívnosti konkrétnych riešení a keď sa riešenia prispôsobia tak, aby sa uprednostnili riešenia s vyššou efektívnosťou, ak zároveň predstavujú nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie. |
| --- | --- |

(13a)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti znamená prijatie celostného prístupu, v ktorom sa zohľadňuje celková účinnosť integrovaného energetického systému, bezpečnosť dodávok a nákladová efektívnosť a podporujú sa najefektívnejšie riešenia týkajúce sa klimatickej neutrality v celom hodnotovom reťazci, a to od výroby energie, sieťovej prepravy po konečnú energetickú spotrebu, takže sa úspory dosiahnu aj v primárnej, aj v konečnej energetickej spotrebe. Pri tomto prístupe by sa malo prihliadať na výkon sústavy a dynamické využívanie energie, pri ktorom sa zdroje na strane dopytu a flexibilita systému považujú za efektívne riešenia. Zároveň sa táto zásada môže uplatňovať aj na nižšej úrovni aktív, keď sa má určiť výkonnosť v oblasti energetickej efektívnosti konkrétnych riešení a keď sa riešenia prispôsobia tak, aby sa uprednostnili riešenia s vyššou efektívnosťou, ak zároveň predstavujú nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie.

| (14) | Ak má mať zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nejaký vplyv, v prvom rade ju musia uplatňovať konzistentným spôsobom
  vnútroštátni, regionálni, miestni a sektoroví
  aktéri s rozhodovacími právomocami pri všetkých relevantných
  scenároch a
  politických, plánovacích a významných investičných rozhodnutiach (teda veľkých investíciách s hodnotou vyše 50 miliónov eur alebo 75 miliónov eur v prípade projektov dopravnej infraštruktúry), ktoré majú dosah na spotrebu,
  prenos, distribúciu, skladovanie
  alebo dodávku energie. Riadne uplatňovanie tejto zásady si vyžaduje správnu metodiku analýzy nákladov a prínosov, stanovenie základných podmienok energeticky efektívnych riešení a správne monitorovanie.
  Analýzy nákladov a výnosov by mali vždy vychádzať z najaktuálnejších informácií o cenách energie a mali by zahŕňať scenáre zvyšovania cien, napríklda v dôsledku znižovania kvót systému ETS, aby sa vytvoril stimul na uplatňovanie opatrení energetickej efektívnosti, a mali by sa systematicky vypracúvať, vykonávať a zverejňovať. Mali by sa uprednostniť riešenia na strane spotreby, keď sú pri plnení cieľov politiky nákladovo efektívnejšie než investície do infraštruktúry na dodávku energií.
  Flexibilita na strane dopytu môže priniesť
  širšie hospodárske, environmentálne a spoločenské
  výhody pre spotrebiteľov a 
  miestne komunity
  a môže zvýšiť efektívnosť energetického systému a znížiť náklady na energiu, napríklad ak sa znížia náklady na prevádzku systému, výsledkom čoho by bolo zníženie taríf pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty by mali pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadniť možné výhody spojené s flexibilitou na strane dopytu a v relevantných prípadoch zvážiť reakciu na strane spotreby
  na centralizovanej aj decentralizovanej úrovni,
  uskladňovanie energie a inteligentné riešenia ako súčasť svojho úsilia zvýšiť efektívnosť integrovaného energetického systému. |
| --- | --- |

(14)

Ak má mať zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nejaký vplyv, v prvom rade ju musia uplatňovať konzistentným spôsobom
  vnútroštátni, regionálni, miestni a sektoroví
  aktéri s rozhodovacími právomocami pri všetkých relevantných
  scenároch a
  politických, plánovacích a významných investičných rozhodnutiach (teda veľkých investíciách s hodnotou vyše 50 miliónov eur alebo 75 miliónov eur v prípade projektov dopravnej infraštruktúry), ktoré majú dosah na spotrebu,
  prenos, distribúciu, skladovanie
  alebo dodávku energie. Riadne uplatňovanie tejto zásady si vyžaduje správnu metodiku analýzy nákladov a prínosov, stanovenie základných podmienok energeticky efektívnych riešení a správne monitorovanie.
  Analýzy nákladov a výnosov by mali vždy vychádzať z najaktuálnejších informácií o cenách energie a mali by zahŕňať scenáre zvyšovania cien, napríklda v dôsledku znižovania kvót systému ETS, aby sa vytvoril stimul na uplatňovanie opatrení energetickej efektívnosti, a mali by sa systematicky vypracúvať, vykonávať a zverejňovať. Mali by sa uprednostniť riešenia na strane spotreby, keď sú pri plnení cieľov politiky nákladovo efektívnejšie než investície do infraštruktúry na dodávku energií.
  Flexibilita na strane dopytu môže priniesť
  širšie hospodárske, environmentálne a spoločenské
  výhody pre spotrebiteľov a 
  miestne komunity
  a môže zvýšiť efektívnosť energetického systému a znížiť náklady na energiu, napríklad ak sa znížia náklady na prevádzku systému, výsledkom čoho by bolo zníženie taríf pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty by mali pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadniť možné výhody spojené s flexibilitou na strane dopytu a v relevantných prípadoch zvážiť reakciu na strane spotreby
  na centralizovanej aj decentralizovanej úrovni,
  uskladňovanie energie a inteligentné riešenia ako súčasť svojho úsilia zvýšiť efektívnosť integrovaného energetického systému.

| (15) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala vždy uplatňovať úmerne a požiadavky tejto smernice by nemali obsahovať povinnosti členských štátov, ktoré by sa prekrývali alebo boli v rozpore s inými povinnosťami, keď uplatňovanie zásady priamo zaručujú iné právne predpisy. Takáto situácia môže nastať pri projektoch spoločného záujmu uvedených v zozname Únie podľa
  článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869
   (16), v ktorom sa zavádza požiadavka zvážiť pri vývoji a posudzovaní daných projektov zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(15)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala vždy uplatňovať úmerne a požiadavky tejto smernice by nemali obsahovať povinnosti členských štátov, ktoré by sa prekrývali alebo boli v rozpore s inými povinnosťami, keď uplatňovanie zásady priamo zaručujú iné právne predpisy. Takáto situácia môže nastať pri projektoch spoločného záujmu uvedených v zozname Únie podľa
  článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869
   (16), v ktorom sa zavádza požiadavka zvážiť pri vývoji a posudzovaní daných projektov zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

| (16) | Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (17) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe“ (18). V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (19) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí, a to vrátane opatrení na riešenie širšieho kontextu chudoby.
  Je to dôležité najmä v kontexte rastúcich cien energie a inflačných tlakov, keď by sa mali zaviesť krátkodobé aj dlhodobé opatrenia na riešenie systémových výziev pre energetický systém Únie. |
| --- | --- |

(16)

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem konsolidovaný v legislatívnom balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (17) poskytla orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie toho, čo predstavuje „významný počet domácností v energetickej chudobe“ (18). V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES (19) sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa zistí, a to vrátane opatrení na riešenie širšieho kontextu chudoby.
  Je to dôležité najmä v kontexte rastúcich cien energie a inflačných tlakov, keď by sa mali zaviesť krátkodobé aj dlhodobé opatrenia na riešenie systémových výziev pre energetický systém Únie.

| (17) | Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch,
  ako aj MSP a mikropodnikom.
  Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností
  a
  v snahe zmierniť energetickú chudobu
  a nemali by podporovať neprimerané zvyšovanie nákladov na bývanie, mobilitu alebo energiu.
  Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti. |
| --- | --- |

(17)

Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, a ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch,
  ako aj MSP a mikropodnikom.
  Opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností
  a
  v snahe zmierniť energetickú chudobu
  a nemali by podporovať neprimerané zvyšovanie nákladov na bývanie, mobilitu alebo energiu.
  Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na týchto jednotlivcov a domácnosti.

| (18) | Táto smernica je súčasťou širšieho politického rámca politík energetickej efektívnosti, ktoré sú zamerané na potenciál energetickej efektívnosti v konkrétnych politických oblastiach vrátane budov [smernica 2010/31/EÚ (20)], výrobkov [smernica 2009/125/ES, nariadenie (EÚ) 2017/1369 a nariadenie (EÚ) 2020/740 (21)] a mechanizmov riadenia [nariadenie (EÚ) 2018/1999]. Dané politiky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri realizovaní úspor energie, keď sa nahrádzajú výrobky alebo stavajú alebo renovujú budovy (22). |
| --- | --- |

(18)

Táto smernica je súčasťou širšieho politického rámca politík energetickej efektívnosti, ktoré sú zamerané na potenciál energetickej efektívnosti v konkrétnych politických oblastiach vrátane budov [smernica 2010/31/EÚ (20)], výrobkov [smernica 2009/125/ES, nariadenie (EÚ) 2017/1369 a nariadenie (EÚ) 2020/740 (21)] a mechanizmov riadenia [nariadenie (EÚ) 2018/1999]. Dané politiky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri realizovaní úspor energie, keď sa nahrádzajú výrobky alebo stavajú alebo renovujú budovy (22).

| (19) | Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Z podprogramu LIFE Prechod na čistú energiu budú plynúť osobitne vyčlenené finančné prostriedky na podporu vývoja najlepších európskych postupov pri vykonávaní politiky energetickej efektívnosti zamerané na behaviorálne, trhové a regulačné prekážky energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(19)

Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Z podprogramu LIFE Prechod na čistú energiu budú plynúť osobitne vyčlenené finančné prostriedky na podporu vývoja najlepších európskych postupov pri vykonávaní politiky energetickej efektívnosti zamerané na behaviorálne, trhové a regulačné prekážky energetickej efektívnosti.

| (20) | Európska rada 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %. |
| --- | --- |

(20)

Európska rada 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %.

| (21) | Podľa prognóz by dosiahnutie únijnej cieľovej hodnoty energetickej efektívnosti 32,5 % do roku 2030 a využitie ostatných politických nástrojov existujúceho rámca viedli k 45 % zníženiu emisií skleníkových plynov do roku 2030 (23). Posúdenie vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 na účely sprísnenej ambície v oblasti klímy, teda dosiahnuť 55 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030, bolo zamerané na otázku, aká úroveň úsilia by bola potrebná v rôznych oblastiach politiky. Dospelo sa v ňom k záveru, že v porovnaní so základným scenárom by dosiahnutie cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov nákladovo optimálnym spôsobom znamenalo, že konečnú energetickú spotrebu treba znížiť o minimálne 36 – 37 % a primárnu energetickú spotrebu na 39 – 41 %. |
| --- | --- |

(21)

Podľa prognóz by dosiahnutie únijnej cieľovej hodnoty energetickej efektívnosti 32,5 % do roku 2030 a využitie ostatných politických nástrojov existujúceho rámca viedli k 45 % zníženiu emisií skleníkových plynov do roku 2030 (23). Posúdenie vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030 na účely sprísnenej ambície v oblasti klímy, teda dosiahnuť 55 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030, bolo zamerané na otázku, aká úroveň úsilia by bola potrebná v rôznych oblastiach politiky. Dospelo sa v ňom k záveru, že v porovnaní so základným scenárom by dosiahnutie cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov nákladovo optimálnym spôsobom znamenalo, že konečnú energetickú spotrebu treba znížiť o minimálne 36 – 37 % a primárnu energetickú spotrebu na 39 – 41 %.

| (22) | Cieľová hodnota Únie v oblasti energetickej efektívnosti sa pôvodne stanovila a vypočítala pomocou prognóz v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030 ako základný scenár. Zmena metodiky Eurostatu na výpočet energetickej bilancie a zlepšenia v následných modelových prognózach si vyžadujú zmenu základného scenára. Pomocou použití tej istej koncepcie na stanovenie cieľovej hodnoty, to znamená jej porovnaním s prognózami budúcich základných scenárov, sa teda ambícia Únie v podobe cieľovej hodnoty energetickej efektívnosti do roku 2030 stanovuje na základe porovnania s prognózami v referenčných scenároch z roku 2020 na rok 2030, pričom sa zvážili aj národné príspevky z NEKP. Vychádzajúc z tohto aktualizovaného základného scenára bude Únia musieť ešte zvýšiť svoju ambíciu energetickej efektívnosti ▌. Nový spôsob vyjadrenia úrovne ambícií pri cieľovej hodnote Únie nemá vplyv na to, aké úsilie je v skutočnosti potrebné ▌. |
| --- | --- |

(22)

Cieľová hodnota Únie v oblasti energetickej efektívnosti sa pôvodne stanovila a vypočítala pomocou prognóz v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030 ako základný scenár. Zmena metodiky Eurostatu na výpočet energetickej bilancie a zlepšenia v následných modelových prognózach si vyžadujú zmenu základného scenára. Pomocou použití tej istej koncepcie na stanovenie cieľovej hodnoty, to znamená jej porovnaním s prognózami budúcich základných scenárov, sa teda ambícia Únie v podobe cieľovej hodnoty energetickej efektívnosti do roku 2030 stanovuje na základe porovnania s prognózami v referenčných scenároch z roku 2020 na rok 2030, pričom sa zvážili aj národné príspevky z NEKP. Vychádzajúc z tohto aktualizovaného základného scenára bude Únia musieť ešte zvýšiť svoju ambíciu energetickej efektívnosti ▌. Nový spôsob vyjadrenia úrovne ambícií pri cieľovej hodnote Únie nemá vplyv na to, aké úsilie je v skutočnosti potrebné ▌.

| (23) | Metodika výpočtu konečnej energetickej spotreby a primárnej energetickej spotreby sa zlaďuje s novou metodikou Eurostatu, ale ukazovatele používané na účely tejto smernice majú odlišný rozsah pôsobnosti – je z nich vylúčené teplo z okolitého prostredia a zahŕňajú spotrebu energie v medzinárodnom letectve na účely cieľovej hodnoty konečnej energetickej spotreby. Používanie nových ukazovateľov takisto znamená, že akékoľvek zmeny spotreby energie vysokých pecí sa teraz sa teraz prejavujú len v primárnej energetickej spotrebe. |
| --- | --- |

(23)

Metodika výpočtu konečnej energetickej spotreby a primárnej energetickej spotreby sa zlaďuje s novou metodikou Eurostatu, ale ukazovatele používané na účely tejto smernice majú odlišný rozsah pôsobnosti – je z nich vylúčené teplo z okolitého prostredia a zahŕňajú spotrebu energie v medzinárodnom letectve na účely cieľovej hodnoty konečnej energetickej spotreby. Používanie nových ukazovateľov takisto znamená, že akékoľvek zmeny spotreby energie vysokých pecí sa teraz sa teraz prejavujú len v primárnej energetickej spotrebe.

| (24) | Potreba Únie zlepšiť svoju energetickú efektívnosť by sa mala vyjadriť v primárnej a konečnej energetickej spotrebe. ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030, a mali by sa uviesť dodatočné úrovne úsilia potrebného v porovnaní so zavedenými opatreniami alebo opatreniami plánovanými v národných energetických a klimatických plánoch. Podľa projekcií referenčného scenára z roku 2020 sa do roku 2030 dosiahne konečná energetická spotreba vo výške 864 Mtoe a primárna energetická spotreba vo výške 1 124 Mtoe (s výnimkou tepla z okolitého prostredia a vrátane medzinárodného letectva). Dodatočné
  14,5 %
  zníženie povedie k príslušným hodnotám
  740
  Mtoe a 
  960
  Mtoe v roku 2030.
  Zodpovedá to zníženiu o 40 % v prípade konečnej energetickej spotreby a 42,5 % v prípade primárnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030.
  Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov na
  dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti
  do roku 2020.
  Národné príspevky na cieľ do roku 2030 by mali byť záväzné
  a členské štáty mali stanoviť svoje príspevky na účely dosiahnutia cieľovej hodnoty Únie v oblasti energetickej efektívnosti
  podľa
  vzorca stanoveného v tejto smernici. Členské štáty by si mali môcť slobodne stanoviť svoje národné ciele na základe buď primárnej alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo konečnej energie či energetickej náročnosti. Touto smernicou sa mení spôsob, akým by členské štáty mali vyjadrovať svoje
  záväzné
  národné príspevky k dosahovaniu
  záväznej
  cieľovej hodnoty Únie.
  Záväzné
  príspevky členských štátov k cieľovej hodnote Únie by sa mali vyjadrovať v konečnej energetickej spotrebe a primárnej energetickej spotrebe, aby sa zaručil súlad a monitorovanie pokroku. Pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030 treba pravidelne vyhodnocovať, čo sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Potreba Únie zlepšiť svoju energetickú efektívnosť by sa mala vyjadriť v primárnej a konečnej energetickej spotrebe. ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030, a mali by sa uviesť dodatočné úrovne úsilia potrebného v porovnaní so zavedenými opatreniami alebo opatreniami plánovanými v národných energetických a klimatických plánoch. Podľa projekcií referenčného scenára z roku 2020 sa do roku 2030 dosiahne konečná energetická spotreba vo výške 864 Mtoe a primárna energetická spotreba vo výške 1 124 Mtoe (s výnimkou tepla z okolitého prostredia a vrátane medzinárodného letectva). Dodatočné
  14,5 %
  zníženie povedie k príslušným hodnotám
  740
  Mtoe a 
  960
  Mtoe v roku 2030.
  Zodpovedá to zníženiu o 40 % v prípade konečnej energetickej spotreby a 42,5 % v prípade primárnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030.
  Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov na
  dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti
  do roku 2020.
  Národné príspevky na cieľ do roku 2030 by mali byť záväzné
  a členské štáty mali stanoviť svoje príspevky na účely dosiahnutia cieľovej hodnoty Únie v oblasti energetickej efektívnosti
  podľa
  vzorca stanoveného v tejto smernici. Členské štáty by si mali môcť slobodne stanoviť svoje národné ciele na základe buď primárnej alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo konečnej energie či energetickej náročnosti. Touto smernicou sa mení spôsob, akým by členské štáty mali vyjadrovať svoje
  záväzné
  národné príspevky k dosahovaniu
  záväznej
  cieľovej hodnoty Únie.
  Záväzné
  príspevky členských štátov k cieľovej hodnote Únie by sa mali vyjadrovať v konečnej energetickej spotrebe a primárnej energetickej spotrebe, aby sa zaručil súlad a monitorovanie pokroku. Pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030 treba pravidelne vyhodnocovať, čo sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2018/1999.

| (25) | Cieľ energetickej efektívnosti
  by sa mal
  dosiahnuť v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických
  miestnych, regionálnych
  , vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa. |
| --- | --- |

(25)

Cieľ energetickej efektívnosti
  by sa mal
  dosiahnuť v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických
  miestnych, regionálnych
  , vnútroštátnych a európskych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku by mala hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa.

| (26) | Na verejný sektor pripadá približne 5 až 10 % celkovej konečnej energetickej spotreby Únie. Výdavky orgánov verejnej moci sa pohybujú na úrovni približne 1,8 bilióna eur ročne. To zodpovedá približne 14 % hrubého domáceho produktu Únie. Z uvedeného dôvodu verejný sektor predstavuje dôležitú hnaciu silu pre stimuláciu transformácie trhu smerom k efektívnejším výrobkom, budovám a službám, ako aj na spustenie zmien v správaní občanov a podnikov, pokiaľ ide o spotrebu energie. Okrem toho sa znížením spotreby energie prostredníctvom opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti môžu uvoľniť verejné zdroje na iné účely. Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, verejné subjekty na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni by mali ísť príkladom. |
| --- | --- |

(26)

Na verejný sektor pripadá približne 5 až 10 % celkovej konečnej energetickej spotreby Únie. Výdavky orgánov verejnej moci sa pohybujú na úrovni približne 1,8 bilióna eur ročne. To zodpovedá približne 14 % hrubého domáceho produktu Únie. Z uvedeného dôvodu verejný sektor predstavuje dôležitú hnaciu silu pre stimuláciu transformácie trhu smerom k efektívnejším výrobkom, budovám a službám, ako aj na spustenie zmien v správaní občanov a podnikov, pokiaľ ide o spotrebu energie. Okrem toho sa znížením spotreby energie prostredníctvom opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti môžu uvoľniť verejné zdroje na iné účely. Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, verejné subjekty na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni by mali ísť príkladom.

| (27) | Verejný sektor by mal ísť príkladom a stanoviť svoje vlastné ciele v oblasti dekarbonizácie a energetickej efektívnosti. Zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore by mali odrážať úsilie vyžadované na úrovni Únie. ▌Povinnosť dosiahnuť vo verejnom sektore ročné zníženie spotreby energie o minimálne
  2
   % by mala byť zárukou toho, že verejný sektor si splní svoju úlohu ísť príkladom. Členské štáty si zachovávajú úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o výber opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v snahe dosiahnuť zníženie konečnej energetickej spotreby. Požiadavka ročného znižovania konečnej energetickej spotreby znamená menšiu administratívnu záťaž než v prípade zavedenia metód merania úspor energie. |
| --- | --- |

(27)

Verejný sektor by mal ísť príkladom a stanoviť svoje vlastné ciele v oblasti dekarbonizácie a energetickej efektívnosti. Zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore by mali odrážať úsilie vyžadované na úrovni Únie. ▌Povinnosť dosiahnuť vo verejnom sektore ročné zníženie spotreby energie o minimálne
  2
   % by mala byť zárukou toho, že verejný sektor si splní svoju úlohu ísť príkladom. Členské štáty si zachovávajú úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o výber opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v snahe dosiahnuť zníženie konečnej energetickej spotreby. Požiadavka ročného znižovania konečnej energetickej spotreby znamená menšiu administratívnu záťaž než v prípade zavedenia metód merania úspor energie.

| (28) | Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (24). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii. |
| --- | --- |

(28)

Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejní obstarávatelia“ vymedzený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (24). Povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, priestorového plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových a iných vôd, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii.

| (29) | Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti,
  energetické audity
  a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity.
  Členské štáty by mali poskytnúť jasné usmernenia a postupy na používanie týchto nástrojov. |
| --- | --- |

(29)

Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti,
  energetické audity
  a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v častiach verejného sektora s intenzívnou energetickou spotrebou vo veľkej miere používali energetické audity.
  Členské štáty by mali poskytnúť jasné usmernenia a postupy na používanie týchto nástrojov.

| (30) | Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel. Plány dekarbonizácie by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty. |
| --- | --- |

(30)

Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby získavali podporu subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu, prípadne subjektov zriadených na regionálnej alebo miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesto podľa článku 21. Často sú zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych plánov dekarbonizácie, čo môže zahŕňať aj iné opatrenia na dekarbonizáciu, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivá, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty podporujúce regionálne a miestne orgány môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na tento účel. Plány dekarbonizácie by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a malo by sa v nich zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty.

| (31) | Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť
  finančnú a technickú podporu a predložiť plány zamerané na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných pre všetky fázy zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, vedcov pôsobiacich v oblasti aplikovanej vedy a inovátorov. Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty, aby okrem úspor energie zohľadňovali aj širšie prínosy, ako je zlepšenie kvality vnútorného ovzdušia a zdravšie vnútorné prostredie, ako aj zlepšenie kvality života ľudí, najmä v prípade škôl, centier dennej starostlivosti, zariadení opatrovateľskej starostlivosti, chráneného bývania a nemocníc. Členské štáty by mali poskytnúť
  usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a 
  podnecovať
  spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné
  a regionálne
  kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom. |
| --- | --- |

(31)

Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a v záujme toho by mali poskytnúť
  finančnú a technickú podporu a predložiť plány zamerané na riešenie nedostatku pracovnej sily a kvalifikovaných odborníkov potrebných pre všetky fázy zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, vedcov pôsobiacich v oblasti aplikovanej vedy a inovátorov. Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty, aby okrem úspor energie zohľadňovali aj širšie prínosy, ako je zlepšenie kvality vnútorného ovzdušia a zdravšie vnútorné prostredie, ako aj zlepšenie kvality života ľudí, najmä v prípade škôl, centier dennej starostlivosti, zariadení opatrovateľskej starostlivosti, chráneného bývania a nemocníc. Členské štáty by mali poskytnúť
  usmernenia podporujúce budovanie kompetencií a príležitosti na vzdelávanie a 
  podnecovať
  spoluprácu medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné
  a regionálne
  kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom.

| (31a) | V situácii krízy energetickej bezpečnosti a prudkého nárastu cien energie by sa mali členským štátom poskytnúť stimuly na urýchlenie investícií do úspor energie. Na tento účel by členské štáty, ktoré v ktoromkoľvek roku počas obdobia 2024 – 2026 obnovia viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, mali mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z nasledujúcich troch rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, môže tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch. Táto možnosť by sa nemala využívať na účely, ktoré nie sú v súlade so všeobecnými cieľmi a úrovňou ambícií tejto smernice. |
| --- | --- |

(31a)

V situácii krízy energetickej bezpečnosti a prudkého nárastu cien energie by sa mali členským štátom poskytnúť stimuly na urýchlenie investícií do úspor energie. Na tento účel by členské štáty, ktoré v ktoromkoľvek roku počas obdobia 2024 – 2026 obnovia viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, mali mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z nasledujúcich troch rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, môže tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch. Táto možnosť by sa nemala využívať na účely, ktoré nie sú v súlade so všeobecnými cieľmi a úrovňou ambícií tejto smernice.

| (32) | Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (25). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetik (26). Oznámenie Komisie s názvom „Vlna obnovy pre Európu“ (27) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov
  a budovy poskytujúce služby všeobecného záujmu, ako je vzdelávanie (napr. centrá dennej starostlivosti, školy a univerzity), zdravotníctvo (napr. nemocnice a domovy dôchodcov) a sociálne služby (napr. komunitné centrá slúžiace mladým ľuďom, starším ľuďom a ľuďom žijúcim v domácnostiach s nízkymi príjmami) alebo sociálne bývanie,
  predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty
  a budov na sociálne účely na území členského štátu
  s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť
  a premeniť ich aspoň na budovy s takmer nulovou spotrebou energie alebo budovy s nulovými emisiami. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (28).
  Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať menej prísne požiadavky na niektoré budovy, napríklad na budovy s osobitnou architektonickou alebo historickou hodnotou.
  Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
  Komisia a členské štáty by mali poskytnúť ďalšie usmernenia týkajúce sa hĺbkovej obnovy budov s historickou hodnotou. |
| --- | --- |

(32)

Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavnými zdrojmi emisií (25). Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % emisií skleníkových plynov z energetik (26). Oznámenie Komisie s názvom „Vlna obnovy pre Európu“ (27) je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy vykazujúce najhoršie výsledky, na energetickú chudobu a verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy vo vlastníctve verejných subjektov
  a budovy poskytujúce služby všeobecného záujmu, ako je vzdelávanie (napr. centrá dennej starostlivosti, školy a univerzity), zdravotníctvo (napr. nemocnice a domovy dôchodcov) a sociálne služby (napr. komunitné centrá slúžiace mladým ľuďom, starším ľuďom a ľuďom žijúcim v domácnostiach s nízkymi príjmami) alebo sociálne bývanie,
  predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty
  a budov na sociálne účely na území členského štátu
  s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť
  a premeniť ich aspoň na budovy s takmer nulovou spotrebou energie alebo budovy s nulovými emisiami. Členským štátom sa adresuje výzva stanoviť vyššiu mieru obnovy budov tam, kde ide o nákladovo efektívne riešenie v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov. Touto mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou spotrebou energie, stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (28).
  Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať menej prísne požiadavky na niektoré budovy, napríklad na budovy s osobitnou architektonickou alebo historickou hodnotou.
  Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Mala by zvážiť, že predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa uvedená smernica, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
  Komisia a členské štáty by mali poskytnúť ďalšie usmernenia týkajúce sa hĺbkovej obnovy budov s historickou hodnotou.

| (33) | Členské štáty potrebujú mať prehľad o budovách, ktoré nedosahujú úroveň budov s takmer nulovou spotrebou energie, aby mohli stanoviť mieru obnovy. Preto by mali uverejniť a priebežne aktualizovať zoznam verejných budov
  vrátane sociálneho bývania
  ako súčasť celkovej databázy energetických certifikátov. Daný zoznam by mal umožňovať aj súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby navrhovať riešenia obnovy, ktoré môže agregovať únijné pozorovacie stredisko fondu budov. |
| --- | --- |

(33)

Členské štáty potrebujú mať prehľad o budovách, ktoré nedosahujú úroveň budov s takmer nulovou spotrebou energie, aby mohli stanoviť mieru obnovy. Preto by mali uverejniť a priebežne aktualizovať zoznam verejných budov
  vrátane sociálneho bývania
  ako súčasť celkovej databázy energetických certifikátov. Daný zoznam by mal umožňovať aj súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby navrhovať riešenia obnovy, ktoré môže agregovať únijné pozorovacie stredisko fondu budov.

| (34) | V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (29). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má postaviť (30). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali obciam poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo obcí a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie
  a udržateľnej mobilite,
  napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu
  alebo plánov udržateľnej mestskej mobility
  , ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci iniciatívy Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy.
  Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť v oblasti zlepšovania energetickej efektívnosti mestskej mobility, a to v osobnej aj nákladnej doprave, keďže využíva približne 40 % celkovej energie v cestnej doprave. Nariadenie ... [revidované nariadenie o TEN-T – 2021/420(COD)] by malo významne prispieť k riešeniu energetickej efektívnosti mestskej dopravy konzistentným, integrovaným a multimodálnym prístupom prostredníctvom požiadavky prijať plány udržateľnej mestskej mobility, ako sa vymedzuje v uvedenom nariadení. Okrem toho by členské štáty mali v záujme dosiahnutia cieľov tejto smernice dôrazne nabádať čo najväčší počet miestnych orgánov, aby prijali plány udržateľnej mestskej mobility s cieľom prispieť k zníženiu spotreby energie a podľa možnosti sa vyhnúť zbytočnej doprave v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(34)

V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 % (29). Okrem toho sa polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 ešte len má postaviť (30). Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali obciam poskytovať technickú i finančnú podporu. Množstvo obcí a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie
  a udržateľnej mobilite,
  napríklad prostredníctvom akčných plánov pre udržateľnú energiu
  alebo plánov udržateľnej mestskej mobility
  , ako sú napr. plány, ktoré boli vypracované v rámci iniciatívy Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy.
  Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť v oblasti zlepšovania energetickej efektívnosti mestskej mobility, a to v osobnej aj nákladnej doprave, keďže využíva približne 40 % celkovej energie v cestnej doprave. Nariadenie ... [revidované nariadenie o TEN-T – 2021/420(COD)] by malo významne prispieť k riešeniu energetickej efektívnosti mestskej dopravy konzistentným, integrovaným a multimodálnym prístupom prostredníctvom požiadavky prijať plány udržateľnej mestskej mobility, ako sa vymedzuje v uvedenom nariadení. Okrem toho by členské štáty mali v záujme dosiahnutia cieľov tejto smernice dôrazne nabádať čo najväčší počet miestnych orgánov, aby prijali plány udržateľnej mestskej mobility s cieľom prispieť k zníženiu spotreby energie a podľa možnosti sa vyhnúť zbytočnej doprave v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

| (35) | Pokiaľ ide o nákup určitých výrobkov a služieb a nákup a prenájom budov, verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí uzatvárajú zmluvy o verejných prácach, dodávkach tovaru alebo služieb, by mali ísť príkladom a rozhodovať o energeticky efektívnych nákupoch a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj pri tých verejných zákazkách a koncesiách, na ktoré sa v prílohe IV nekladú žiadne osobitné požiadavky. Malo by sa to týkať orgánov štátnej správy s právomocami s pôsobnosťou na celom území členského štátu. Ak v dotknutom členskom štáte neexistuje orgán štátnej správy s danou právomocou s pôsobnosťou na celom území, povinnosť by sa mala vzťahovať na tie orgány štátnej správy, ktorých právomoci sa spolu vzťahujú na celé územie. Tým by však nemali byť dotknuté ustanovenia smerníc Únie o verejnom obstarávaní. Členské štáty by mali odstrániť vnútroštátne alebo cezhraničné prekážky pre spoločné obstarávanie, ak tak možno znížiť náklady a dosiahnuť väčší prospech z vnútorného trhu vytvorením podnikateľských príležitostí pre dodávateľov a poskytovateľov energetických služieb. |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o nákup určitých výrobkov a služieb a nákup a prenájom budov, verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí uzatvárajú zmluvy o verejných prácach, dodávkach tovaru alebo služieb, by mali ísť príkladom a rozhodovať o energeticky efektívnych nákupoch a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj pri tých verejných zákazkách a koncesiách, na ktoré sa v prílohe IV nekladú žiadne osobitné požiadavky. Malo by sa to týkať orgánov štátnej správy s právomocami s pôsobnosťou na celom území členského štátu. Ak v dotknutom členskom štáte neexistuje orgán štátnej správy s danou právomocou s pôsobnosťou na celom území, povinnosť by sa mala vzťahovať na tie orgány štátnej správy, ktorých právomoci sa spolu vzťahujú na celé územie. Tým by však nemali byť dotknuté ustanovenia smerníc Únie o verejnom obstarávaní. Členské štáty by mali odstrániť vnútroštátne alebo cezhraničné prekážky pre spoločné obstarávanie, ak tak možno znížiť náklady a dosiahnuť väčší prospech z vnútorného trhu vytvorením podnikateľských príležitostí pre dodávateľov a poskytovateľov energetických služieb.

| (36) | Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (31), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (32) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania. |
| --- | --- |

(36)

Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, služieb a prác s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článkoch 6 a 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (31), článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (32) a článkoch 3 a 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ musí vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v únijných alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania.

| (37) | Takisto je dôležité, aby členské štáty monitorovali, ako verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri obstarávaní výrobkov, budov, prác a služieb zohľadňujú požiadavky energetickej efektívnosti, a to tým, že zabezpečia, aby sa pri víťazných ponukách, ktoré presahujú prahové hodnoty uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní, verejne sprístupnili informácie o ich vplyvoch na energetickú efektívnosť. To umožňuje zainteresovaným stranám a občanom posudzovať úlohu verejného sektora pri zabezpečovaní prvoradosti energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní transparentným spôsobom. |
| --- | --- |

(37)

Takisto je dôležité, aby členské štáty monitorovali, ako verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri obstarávaní výrobkov, budov, prác a služieb zohľadňujú požiadavky energetickej efektívnosti, a to tým, že zabezpečia, aby sa pri víťazných ponukách, ktoré presahujú prahové hodnoty uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní, verejne sprístupnili informácie o ich vplyvoch na energetickú efektívnosť. To umožňuje zainteresovaným stranám a občanom posudzovať úlohu verejného sektora pri zabezpečovaní prvoradosti energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní transparentným spôsobom.

| (38) | V Európskej zelenej dohode sa uznáva úloha obehového hospodárstva pri prispievaní k celkovým cieľom Únie v oblasti dekarbonizácie. Verejný sektor
  by mal prispieť
  k týmto cieľom tak, že svoju kúpnu silu bude vo vhodných prípadoch využívať tak, že sa rozhodne pre výrobky, budovy, služby a práce šetrné k životnému prostrediu, a to prostredníctvom dostupných nástrojov zeleného verejného obstarávania, čím môže významne prispieť k zníženiu spotreby energie a vplyvov na životné prostredie. |
| --- | --- |

(38)

V Európskej zelenej dohode sa uznáva úloha obehového hospodárstva pri prispievaní k celkovým cieľom Únie v oblasti dekarbonizácie. Verejný sektor
  by mal prispieť
  k týmto cieľom tak, že svoju kúpnu silu bude vo vhodných prípadoch využívať tak, že sa rozhodne pre výrobky, budovy, služby a práce šetrné k životnému prostrediu, a to prostredníctvom dostupných nástrojov zeleného verejného obstarávania, čím môže významne prispieť k zníženiu spotreby energie a vplyvov na životné prostredie.

| (39) | Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a ▌pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov. |
| --- | --- |

(39)

Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a ▌pri využívaní zeleného verejného obstarávania a na tento účel poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na účely posudzovania nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre skoncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na prekladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov.

| (40) | Vzhľadom na skutočnosť, že budovy spôsobujú emisie skleníkových plynov pred svojou prevádzkovou životnosťou aj po nej, členské štáty by mali zvážiť aj emisie CO2 počas celého životného cyklu budov. Deje sa to v kontexte úsilia venovať väčšiu pozornosť výsledkom počas celého životného cyklu, aspektom obehového hospodárstva a vplyvom na životné prostredie, ako súčasť úlohy verejného sektora ísť príkladom. Verejné obstarávanie môže teda slúžiť ako príležitosť riešiť problematiku zabudovaného uhlíka v budovách počas ich životného cyklu. V tomto ohľade sú verejní obstarávatelia dôležitými aktérmi, ktorí
  by mali
  konať kroky ako súčasť postupov obstarávania a nakupovať nové budovy, pri ktorých sa rieši potenciál globálneho otepľovania počas celého ich životného cyklu. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na skutočnosť, že budovy spôsobujú emisie skleníkových plynov pred svojou prevádzkovou životnosťou aj po nej, členské štáty by mali zvážiť aj emisie CO2 počas celého životného cyklu budov. Deje sa to v kontexte úsilia venovať väčšiu pozornosť výsledkom počas celého životného cyklu, aspektom obehového hospodárstva a vplyvom na životné prostredie, ako súčasť úlohy verejného sektora ísť príkladom. Verejné obstarávanie môže teda slúžiť ako príležitosť riešiť problematiku zabudovaného uhlíka v budovách počas ich životného cyklu. V tomto ohľade sú verejní obstarávatelia dôležitými aktérmi, ktorí
  by mali
  konať kroky ako súčasť postupov obstarávania a nakupovať nové budovy, pri ktorých sa rieši potenciál globálneho otepľovania počas celého ich životného cyklu.

| (41) | Pomocou potenciálu globálneho otepľovania počas celého životného cyklu sa merajú emisie skleníkových plynov súvisiace s budovou v rôznych fázach jej životného cyklu. Meria sa teda, akou celkovou mierou emisie budovy prispievajú k zmene klímy. Tento postup sa niekedy označuje ako posudzovanie uhlíkovej stopy alebo meranie emisií CO2 za celú životnosť. Združujú sa pri ňom emisie CO2 zabudované v stavebných materiáloch s priamymi a nepriamymi emisiami CO2 z fázy používania. Budovy sú významným zásobníkom materiálov, na mnoho desaťročí sa stanú úložiskom zdrojov bohatých na CO2, a preto je dôležité preskúmať koncepcie, ktoré uľahčia budúce opätovné použitie a recykláciu na konci prevádzkovej životnosti
  v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo. Členské štáty by mali podporovať obehovosť, trvanlivosť a prispôsobivosť stavebných materiálov s cieľom riešiť udržateľnosť stavebných výrobkov a zároveň stanoviť konkurencieschopné a atraktívne náklady, a to využitím všetkých dostupných finančných nástrojov na poskytovanie stimulov na používanie obehových materiálov. |
| --- | --- |

(41)

Pomocou potenciálu globálneho otepľovania počas celého životného cyklu sa merajú emisie skleníkových plynov súvisiace s budovou v rôznych fázach jej životného cyklu. Meria sa teda, akou celkovou mierou emisie budovy prispievajú k zmene klímy. Tento postup sa niekedy označuje ako posudzovanie uhlíkovej stopy alebo meranie emisií CO2 za celú životnosť. Združujú sa pri ňom emisie CO2 zabudované v stavebných materiáloch s priamymi a nepriamymi emisiami CO2 z fázy používania. Budovy sú významným zásobníkom materiálov, na mnoho desaťročí sa stanú úložiskom zdrojov bohatých na CO2, a preto je dôležité preskúmať koncepcie, ktoré uľahčia budúce opätovné použitie a recykláciu na konci prevádzkovej životnosti
  v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo. Členské štáty by mali podporovať obehovosť, trvanlivosť a prispôsobivosť stavebných materiálov s cieľom riešiť udržateľnosť stavebných výrobkov a zároveň stanoviť konkurencieschopné a atraktívne náklady, a to využitím všetkých dostupných finančných nástrojov na poskytovanie stimulov na používanie obehových materiálov.

| (42) | Potenciál globálneho otepľovania sa vyjadruje ako číselný ukazovateľ v kgCO2e/m2 (úžitkovej interiérovej podlahovej plochy) za každú fázu životného cyklu spriemerovaný na jeden rok referenčného obdobia 50 rokov. Výber údajov, vymedzenie scenára a výpočty sa vykonávajú v súlade s normou EN:15978. Rozsah prvkov budov a technického vybavenia sa stanovuje v ukazovateli 1,2 spoločného rámca Únie Level(s). V prípadoch, keď existuje vnútroštátny nástroj na výpočet alebo je tento nástroj potrebný na uverejňovanie údajov alebo získanie stavebných povolení, malo by byť možné používať ho na poskytovanie požadovaných informácií. Malo by byť možné používať iné nástroje na výpočet, ak spĺňajú minimálne kritériá stanovené v spoločnom rámci Únie Level(s). |
| --- | --- |

(42)

Potenciál globálneho otepľovania sa vyjadruje ako číselný ukazovateľ v kgCO2e/m2 (úžitkovej interiérovej podlahovej plochy) za každú fázu životného cyklu spriemerovaný na jeden rok referenčného obdobia 50 rokov. Výber údajov, vymedzenie scenára a výpočty sa vykonávajú v súlade s normou EN:15978. Rozsah prvkov budov a technického vybavenia sa stanovuje v ukazovateli 1,2 spoločného rámca Únie Level(s). V prípadoch, keď existuje vnútroštátny nástroj na výpočet alebo je tento nástroj potrebný na uverejňovanie údajov alebo získanie stavebných povolení, malo by byť možné používať ho na poskytovanie požadovaných informácií. Malo by byť možné používať iné nástroje na výpočet, ak spĺňajú minimálne kritériá stanovené v spoločnom rámci Únie Level(s).

| (43) | Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (33) sa spravujú zariadenia, ktoré prispievajú k výrobe energie alebo využívajú energiu na účely výroby, pričom informácie o energii využitej alebo vyrobenej v zariadení sa musia zahrnúť do žiadostí o integrované povolenia [článok 12 ods. 1 písm. b)]. Okrem toho sa v článku 11 uvedenej smernice špecifikuje, že efektívne využívanie energie je jednou z hlavných zásad, ktorými sa riadia základné povinnosti prevádzkovateľa, a jedným z kritérií určovania najlepších dostupných techník podľa prílohy III k smernici 2010/75/EÚ. Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov – s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu – do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(43)

Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (33) sa spravujú zariadenia, ktoré prispievajú k výrobe energie alebo využívajú energiu na účely výroby, pričom informácie o energii využitej alebo vyrobenej v zariadení sa musia zahrnúť do žiadostí o integrované povolenia [článok 12 ods. 1 písm. b)]. Okrem toho sa v článku 11 uvedenej smernice špecifikuje, že efektívne využívanie energie je jednou z hlavných zásad, ktorými sa riadia základné povinnosti prevádzkovateľa, a jedným z kritérií určovania najlepších dostupných techník podľa prílohy III k smernici 2010/75/EÚ. Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov – s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu – do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.

| (44) | Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úrovne hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

(44)

Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úrovne hospodárskeho rastu.

| (45) | Povinnosť úspor energie stanovená v tejto smernici by sa mala rozšíriť a mala by platiť aj po roku 2030. Tak sa zaručia stabilnejšie podmienky pre investorov, a teda podnietia dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. 
  Hĺbková obnova, ktorá zlepšuje energetickú hospodárnosť budovy aspoň o 60 %, sa v súčasnosti každoročne vykonáva len v 0,2 % fondu budov a energetická hospodárnosť sa výrazne zlepší len v pätine prípadov.
  Povinnosť úspor energie má dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a pri zmenšovaní energetickej chudoby. Malo by sa zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušiť spojenie medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné mobilizovať súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(45)

Povinnosť úspor energie stanovená v tejto smernici by sa mala rozšíriť a mala by platiť aj po roku 2030. Tak sa zaručia stabilnejšie podmienky pre investorov, a teda podnietia dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. 
  Hĺbková obnova, ktorá zlepšuje energetickú hospodárnosť budovy aspoň o 60 %, sa v súčasnosti každoročne vykonáva len v 0,2 % fondu budov a energetická hospodárnosť sa výrazne zlepší len v pätine prípadov.
  Povinnosť úspor energie má dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a pri zmenšovaní energetickej chudoby. Malo by sa zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušiť spojenie medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné mobilizovať súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti.

| (46) | Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú pozitívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu spotreby vykurovacích palív vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (34). |
| --- | --- |

(46)

Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú pozitívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu spotreby vykurovacích palív vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (34).

| (47) | Od členských štátov sa vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia až do roku 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby do 31. decembra 2023 a aspoň
  2
  % od 1. januára 2024. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nasledujúceho obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje. |
| --- | --- |

(47)

Od členských štátov sa vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia až do roku 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby do 31. decembra 2023 a aspoň
  2
  % od 1. januára 2024. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nasledujúceho obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje.

| (48) | Od Cypru a Malty by sa na obdobie od roku 2021 do 31. decembra 2023 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % konečnej energetickej spotreby len v období rokov 2021 až 2030. Predmetná individuálna miera úspor by sa mala prestať uplatňovať od 1. januára 2024. |
| --- | --- |

(48)

Od Cypru a Malty by sa na obdobie od roku 2021 do 31. decembra 2023 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % konečnej energetickej spotreby len v období rokov 2021 až 2030. Predmetná individuálna miera úspor by sa mala prestať uplatňovať od 1. januára 2024.

| (49) | Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy,
  prevádzkovateľov distribučnej sústavy
  , distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých distribútorov alebo maloobchodných predajcov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa takí prevádzkovatelia prenosovej sústavy,
  prevádzkovatelia distribučnej sústavy,
  distribútori alebo maloobchodní predajcovia, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty. Členské štáty v snahe posilniť postavenie zraniteľných odberateľov
  a domácností s nízkymi príjmami,
  ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a v snahe chrániť ich, ako aj vykonávať politické opatrenia prioritne medzi nimi, môžu povinným subjektom uložiť povinnosť dosiahnuť úspory energie u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Na tento účel môžu členské štáty stanoviť aj cieľové hodnoty znižovania nákladov na energiu. Povinné subjekty by tieto cieľové hodnoty mohli dosiahnuť podporou zavedenia opatrení, ktoré povedú k úsporám energie a finančným úsporám pri vyúčtovaniach energie, ako je napríklad inštalácia izolácie a opatrenia zamerané na zásobovanie teplom,
  a podporou iniciatív na úsporu energie komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskymi energetickými spoločenstvami. Tieto opatrenia môžu byť obzvlášť prospešné pre zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, pretože títo ľudia zvyčajne bývajú v budovách s horšou energetickou hospodárnosťou, a preto môžu mať zo zlepšenia energetickej efektívnosti najväčší úžitok. |
| --- | --- |

(49)

Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy,
  prevádzkovateľov distribučnej sústavy
  , distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých distribútorov alebo maloobchodných predajcov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa takí prevádzkovatelia prenosovej sústavy,
  prevádzkovatelia distribučnej sústavy,
  distribútori alebo maloobchodní predajcovia, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty. Členské štáty v snahe posilniť postavenie zraniteľných odberateľov
  a domácností s nízkymi príjmami,
  ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a v snahe chrániť ich, ako aj vykonávať politické opatrenia prioritne medzi nimi, môžu povinným subjektom uložiť povinnosť dosiahnuť úspory energie u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Na tento účel môžu členské štáty stanoviť aj cieľové hodnoty znižovania nákladov na energiu. Povinné subjekty by tieto cieľové hodnoty mohli dosiahnuť podporou zavedenia opatrení, ktoré povedú k úsporám energie a finančným úsporám pri vyúčtovaniach energie, ako je napríklad inštalácia izolácie a opatrenia zamerané na zásobovanie teplom,
  a podporou iniciatív na úsporu energie komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskymi energetickými spoločenstvami. Tieto opatrenia môžu byť obzvlášť prospešné pre zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, pretože títo ľudia zvyčajne bývajú v budovách s horšou energetickou hospodárnosťou, a preto môžu mať zo zlepšenia energetickej efektívnosti najväčší úžitok.

| (50) | Členské štáty by pri koncipovaní politických opatrení na splnenie povinnosti úspor energie mali dodržiavať normy a priority Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852 (35). Členské štáty by nemali podporovať činnosti, ktoré nie sú udržateľné z hľadiska životného prostredia, ako je používanie fosílnych palív. Povinnosť úspor energie je prejavom úsilia posilniť reakciu na zmenu klímy prostredníctvom podpory stimulov pre členské štáty, aby vykonávali udržateľný a čistý súbor politík, ktorý je odolný a zmierňuje zmenu klímy. Preto úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na používanie priameho spaľovania fosílnych palív
  môžu byť
  oprávnenými úsporami energie v rámci povinnosti úspor energie
  za určitých podmienok a počas určitého obdobia po transpozícii tejto smernice v súlade s prílohou V
  . Transpozícia umožní zladiť povinnosť úspor energie s cieľmi Európskej zelenej dohody, plánom cieľov v oblasti klímy, stratégiou „vlna obnovy“ a zdôrazní potrebu konať, ako skonštatovala IEA vo svojej správe o nulových čistých emisiách (36). Účelom obmedzenia je podnecovať členské štáty, aby vynakladali verejné financie len na nadčasové udržateľné technológie. Je dôležité, aby členské štáty účastníkom trhu poskytli jednoznačný politický rámec a investičnú istotu. Zavedenie metodiky výpočtu v rámci povinnosti úspor energie by všetkým účastníkom trhu malo umožniť, aby prispôsobili svoje technológie v realizovateľnom časovom rámci. Ak členské štáty podporujú zavádzanie efektívnych technológií založených na fosílnom palive alebo včasné nahradenie takýchto technológií, napríklad prostredníctvom subvenčných schém alebo schém povinnosti dosiahnuť energetickú efektívnosť, je možné, že úspory energie už v rámci povinnosti úspor energie nebudú oprávnené. Úspory energie vyplývajúce napríklad z podpory kombinovanej výroby používajúcej zemných plyn by síce neboli oprávnené, obmedzenie by sa však nevzťahovalo na nepriame používanie fosílnych palív, napríklad, keď sa pri výrobe elektriny používajú aj fosílne palivá. Politické opatrenia zamerané na zmeny správania s cieľom znížiť spotrebu fosílnych palív, napríklad prostredníctvom informačných kampaní, by mali naďalej zostať oprávnené. Úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na obnovu budov môžu zahŕňať opatrenia, ako je výmena vykurovacích systémov na fosílne palivá spolu so zlepšeniami stavebného materiálu, čo by malo byť obmedzené na tie technológie, ktoré umožňujú dosiahnuť požadované úspory energie v súlade s národnými stavebnými zákonmi stanovenými v členských štátoch. Členské štáty by napriek tomu mali podporovať modernizáciu vykurovacích systémov ako súčasť hĺbkovej obnovy v súlade s dlhodobým cieľom uhlíkovej neutrality, t. j. znížiť dopyt po vykurovaní a zostávajúci dopyt po ňom uspokojiť zo zdrojov energie bez emisií CO2.
  Pri započítavaní úspor potrebných na dosiahnutie podielu povinných úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou môžu členské štáty zohľadniť svoje klimatické podmienky. |
| --- | --- |

(50)

Členské štáty by pri koncipovaní politických opatrení na splnenie povinnosti úspor energie mali dodržiavať normy a priority Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852 (35). Členské štáty by nemali podporovať činnosti, ktoré nie sú udržateľné z hľadiska životného prostredia, ako je používanie fosílnych palív. Povinnosť úspor energie je prejavom úsilia posilniť reakciu na zmenu klímy prostredníctvom podpory stimulov pre členské štáty, aby vykonávali udržateľný a čistý súbor politík, ktorý je odolný a zmierňuje zmenu klímy. Preto úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na používanie priameho spaľovania fosílnych palív
  môžu byť
  oprávnenými úsporami energie v rámci povinnosti úspor energie
  za určitých podmienok a počas určitého obdobia po transpozícii tejto smernice v súlade s prílohou V
  . Transpozícia umožní zladiť povinnosť úspor energie s cieľmi Európskej zelenej dohody, plánom cieľov v oblasti klímy, stratégiou „vlna obnovy“ a zdôrazní potrebu konať, ako skonštatovala IEA vo svojej správe o nulových čistých emisiách (36). Účelom obmedzenia je podnecovať členské štáty, aby vynakladali verejné financie len na nadčasové udržateľné technológie. Je dôležité, aby členské štáty účastníkom trhu poskytli jednoznačný politický rámec a investičnú istotu. Zavedenie metodiky výpočtu v rámci povinnosti úspor energie by všetkým účastníkom trhu malo umožniť, aby prispôsobili svoje technológie v realizovateľnom časovom rámci. Ak členské štáty podporujú zavádzanie efektívnych technológií založených na fosílnom palive alebo včasné nahradenie takýchto technológií, napríklad prostredníctvom subvenčných schém alebo schém povinnosti dosiahnuť energetickú efektívnosť, je možné, že úspory energie už v rámci povinnosti úspor energie nebudú oprávnené. Úspory energie vyplývajúce napríklad z podpory kombinovanej výroby používajúcej zemných plyn by síce neboli oprávnené, obmedzenie by sa však nevzťahovalo na nepriame používanie fosílnych palív, napríklad, keď sa pri výrobe elektriny používajú aj fosílne palivá. Politické opatrenia zamerané na zmeny správania s cieľom znížiť spotrebu fosílnych palív, napríklad prostredníctvom informačných kampaní, by mali naďalej zostať oprávnené. Úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na obnovu budov môžu zahŕňať opatrenia, ako je výmena vykurovacích systémov na fosílne palivá spolu so zlepšeniami stavebného materiálu, čo by malo byť obmedzené na tie technológie, ktoré umožňujú dosiahnuť požadované úspory energie v súlade s národnými stavebnými zákonmi stanovenými v členských štátoch. Členské štáty by napriek tomu mali podporovať modernizáciu vykurovacích systémov ako súčasť hĺbkovej obnovy v súlade s dlhodobým cieľom uhlíkovej neutrality, t. j. znížiť dopyt po vykurovaní a zostávajúci dopyt po ňom uspokojiť zo zdrojov energie bez emisií CO2.
  Pri započítavaní úspor potrebných na dosiahnutie podielu povinných úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou môžu členské štáty zohľadniť svoje klimatické podmienky.

| (51) | Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel
  vrátane vozidiel na batériový pohon,
  prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územné plánovanie, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politiky, ktoré podporujú prechod na využívanie palív so zníženými úrovňami emisií
  skleníkových plynov,
  s výnimkou politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť takisto oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v prílohe V k tejto smernici. Politické opatrenia na podporu zavádzania vozidiel na nové fosílne palivá by sa nemali dať kvalifikovať ako opatrenia v rámci povinnosti úspor energie. |
| --- | --- |

(51)

Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel
  vrátane vozidiel na batériový pohon,
  prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územné plánovanie, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politiky, ktoré podporujú prechod na využívanie palív so zníženými úrovňami emisií
  skleníkových plynov,
  s výnimkou politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť takisto oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v prílohe V k tejto smernici. Politické opatrenia na podporu zavádzania vozidiel na nové fosílne palivá by sa nemali dať kvalifikovať ako opatrenia v rámci povinnosti úspor energie.

| (52) | Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (37) a ktorých výsledkom sú overiteľné, a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(52)

Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (37) a ktorých výsledkom sú overiteľné, a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa tejto smernice.

| (53) | V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný podľa článku 8 ods. 1 tejto smernice, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať, pričom by sa dal využiť na vykonávanie politických opatrení ako priorita u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. |
| --- | --- |

(53)

V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný podľa článku 8 ods. 1 tejto smernice, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať, pričom by sa dal využiť na vykonávanie politických opatrení ako priorita u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.

| (54) | Členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie, s výnimkou technológií priameho spaľovania fosílnych palív, na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory
  inteligentných a
  udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia,
  efektívnych a inteligentných budov, elektrických vozidiel a priemyselných odvetví
  a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 8 a v prílohe V k tejto smernici. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení. Mali by podnecovať činnosti, pri ktorých by sa dosahovali úspory energie počas
  celého životného cyklu. |
| --- | --- |

(54)

Členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie, s výnimkou technológií priameho spaľovania fosílnych palív, na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory
  inteligentných a
  udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia,
  efektívnych a inteligentných budov, elektrických vozidiel a priemyselných odvetví
  a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 8 a v prílohe V k tejto smernici. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení. Mali by podnecovať činnosti, pri ktorých by sa dosahovali úspory energie počas
  celého životného cyklu.

| (55) | Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti budú dosahovať úspory energie aj po roku 2020, na účely prispievania k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(55)

Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti budú dosahovať úspory energie aj po roku 2020, na účely prispievania k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

| (56) | Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia požiadaviek úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali zohľadniť iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti vykonávanému na účely článku 8 tejto smernice. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť vzhľadom na uvedený základný scenár. Členské štáty by mali zohľadniť minimálne požiadavky stanovené v relevantnom legislatívnom rámci na úrovni Únie, ako aj skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré takisto môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho hodnoteného politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti. |
| --- | --- |

(56)

Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia požiadaviek úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali zohľadniť iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti vykonávanému na účely článku 8 tejto smernice. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť vzhľadom na uvedený základný scenár. Členské štáty by mali zohľadniť minimálne požiadavky stanovené v relevantnom legislatívnom rámci na úrovni Únie, ako aj skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré takisto môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho hodnoteného politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti.

| (57) | Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny. Na základe zrealizovaných štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami sa zistil výrazný potenciál. Fyzické podmienky a hospodárska situácia jednotlivých členských štátov sa však značne líšia, často sú rozdiely aj v rámci viacerých členských štátov, a je veľký počet prevádzkovateľov sústav. Tieto okolnosti svedčia o decentralizovanom prístupe podľa zásady subsidiarity. Národné regulačné orgány majú požadované vedomosti, právne kompetencie a administratívne kapacity, aby mohli podporovať vývoj energeticky efektívnej elektrizačnej sústavy. Subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sústav (subjekt PDS EÚ) takisto môžu zabezpečiť potrebný prínos a pri zavádzaní opatrení energetickej efektívnosti by mali svojich členov podporovať. |
| --- | --- |

(57)

Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny. Na základe zrealizovaných štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami sa zistil výrazný potenciál. Fyzické podmienky a hospodárska situácia jednotlivých členských štátov sa však značne líšia, často sú rozdiely aj v rámci viacerých členských štátov, a je veľký počet prevádzkovateľov sústav. Tieto okolnosti svedčia o decentralizovanom prístupe podľa zásady subsidiarity. Národné regulačné orgány majú požadované vedomosti, právne kompetencie a administratívne kapacity, aby mohli podporovať vývoj energeticky efektívnej elektrizačnej sústavy. Subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sústav (subjekt PDS EÚ) takisto môžu zabezpečiť potrebný prínos a pri zavádzaní opatrení energetickej efektívnosti by mali svojich členov podporovať.

| (58) | Podobné úvahy platia v prípade veľmi veľkého počtu prevádzkovateľov systémov zemného plynu. Úloha zemného plynu a miera dodávok a pokrytia územia sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. V takých prípadoch majú národné regulačné orgány najlepšie predpoklady na monitorovanie a riadenie vývoja systému smerom k zvýšenej efektívnosti a subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSOG) môžu zabezpečiť potrebný prínos a pri zavádzaní opatrení energetickej efektívnosti by mali svojich členov podporovať. |
| --- | --- |

(58)

Podobné úvahy platia v prípade veľmi veľkého počtu prevádzkovateľov systémov zemného plynu. Úloha zemného plynu a miera dodávok a pokrytia územia sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. V takých prípadoch majú národné regulačné orgány najlepšie predpoklady na monitorovanie a riadenie vývoja systému smerom k zvýšenej efektívnosti a subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSOG) môžu zabezpečiť potrebný prínos a pri zavádzaní opatrení energetickej efektívnosti by mali svojich členov podporovať.

| (58a) | Spoločnosti poskytujúce energetické služby sú dôležité pri vývoji, navrhovaní, výstavbe a zabezpečovaní financovania projektov, ktoré šetria energiu, znižujú náklady na energiu a náklady na prevádzku a údržbu v odvetviach, ako je stavebníctvo, priemysel a doprava. |
| --- | --- |

(58a)

Spoločnosti poskytujúce energetické služby sú dôležité pri vývoji, navrhovaní, výstavbe a zabezpečovaní financovania projektov, ktoré šetria energiu, znižujú náklady na energiu a náklady na prevádzku a údržbu v odvetviach, ako je stavebníctvo, priemysel a doprava.

| (59) | Zohľadnenie prepojenia medzi vodou a energiou je obzvlášť dôležité na riešenie vzájomnej závislosti medzi využívaním energie a vody a narastajúceho tlaku na oba zdroje.
  Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie,
  čo by prinieslo nie len klimatické, ale aj hospodárske a sociálne výhody.
   Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov
  vo všetkých priemyselných, rezidenčných a komerčných vodných cykloch a aplikáciách
  , a mal by sa využiť vždy, keď sa ukáže ako nákladovo efektívny, a mala by sa zvážiť zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. Vyspelé technológie zavlažovania,
  technológie zachytávania dažďovej vody a opätovného využívania vody
  by zasa mohli výrazne znížiť spotrebu vody v poľnohospodárstve,
  budovách a priemysle,
  ako aj množstvo energie využívanej na jej úpravu a prepravu. |
| --- | --- |

(59)

Zohľadnenie prepojenia medzi vodou a energiou je obzvlášť dôležité na riešenie vzájomnej závislosti medzi využívaním energie a vody a narastajúceho tlaku na oba zdroje.
  Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie,
  čo by prinieslo nie len klimatické, ale aj hospodárske a sociálne výhody.
   Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov
  vo všetkých priemyselných, rezidenčných a komerčných vodných cykloch a aplikáciách
  , a mal by sa využiť vždy, keď sa ukáže ako nákladovo efektívny, a mala by sa zvážiť zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. Vyspelé technológie zavlažovania,
  technológie zachytávania dažďovej vody a opätovného využívania vody
  by zasa mohli výrazne znížiť spotrebu vody v poľnohospodárstve,
  budovách a priemysle,
  ako aj množstvo energie využívanej na jej úpravu a prepravu.

| (60) | V súlade s článkom 9 zmluvy by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať rovnaký prístup k opatreniam energetickej efektívnosti pre všetkých spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia energetickej efektívnosti by sa mali realizovať ako priorita v prípade zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ▌podľa potreby domácností s 
  nízkymi
  a stredne vysokými príjmami a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, starších osôb a ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach a vzdialených regiónoch
  a v najvzdialenejších regiónoch.
   V tomto kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať konkrétnym skupinám vystaveným väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejším podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Členské štáty môžu vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť sa už rozšírila aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti. Táto možnosť by sa mala zmeniť na povinnosť v snahe chrániť zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov a posilniť ich postavenie a zmenšiť energetickú chudobu, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o typ politického opatrenia, jeho veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení. Členské štáty by vo svojom súbore politík mali zabezpečiť, aby iné politické opatrenia nemali negatívny dosah na zraniteľných odberateľov, konečných spotrebiteľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali čo najlepším spôsobom využívať investície z verejných zdrojov na opatrenia na zlepšenie energetickej účinnosti vrátane financovania a finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(60)

V súlade s článkom 9 zmluvy by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať rovnaký prístup k opatreniam energetickej efektívnosti pre všetkých spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia energetickej efektívnosti by sa mali realizovať ako priorita v prípade zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ▌podľa potreby domácností s 
  nízkymi
  a stredne vysokými príjmami a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, starších osôb a ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach a vzdialených regiónoch
  a v najvzdialenejších regiónoch.
   V tomto kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať konkrétnym skupinám vystaveným väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejším podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Členské štáty môžu vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť sa už rozšírila aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti. Táto možnosť by sa mala zmeniť na povinnosť v snahe chrániť zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov a posilniť ich postavenie a zmenšiť energetickú chudobu, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o typ politického opatrenia, jeho veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení. Členské štáty by vo svojom súbore politík mali zabezpečiť, aby iné politické opatrenia nemali negatívny dosah na zraniteľných odberateľov, konečných spotrebiteľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali čo najlepším spôsobom využívať investície z verejných zdrojov na opatrenia na zlepšenie energetickej účinnosti vrátane financovania a finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie.

| (61) | Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(61)

Táto smernica sa odvoláva na pojem „zraniteľný odberateľ“, ktorý majú členské štáty zaviesť podľa smernice (EÚ) 2019/944. Navyše podľa smernice 2012/27/EÚ je z pojmu „konečný spotrebiteľ“ spolu s pojmom „koncový odberateľ“ jasné, že právo na informácie o vyúčtovaní a spotrebe majú aj spotrebitelia, ktorí nemajú individuálne alebo priame zmluvy s dodávateľom energie využívanej na spoločné vykurovanie, chladenie alebo ohrev teplej úžitkovej vody v budovách s viacerými užívateľmi. Pojem „zraniteľný odberateľ“ nezaručuje automaticky zameranie na konečných spotrebiteľov. Preto by členské štáty v snahe zabezpečiť, aby opatrenia stanovené v tejto smernici zahŕňali všetkých jednotlivcov a domácnosti v zraniteľnej situácii, mali do svojho vymedzenia pojmu „zraniteľný odberateľ“ začleniť nielen odberateľov v užšom zmysle, ale aj konečných spotrebiteľov.

| (62) | Približne 34 miliónov domácností v Únii si v roku 2019 nedokázalo udržiavať v príbytku primerané teplo (38). V Európskej zelenej dohode figuruje sociálny rozmer transformácie ako priorita, pretože obsahuje záväzok voči zásade, že „na nikoho sa nezabudne“. Zelená transformácia vrátane čistej transformácie sa dotkne žien inak ako mužov a môže mať osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti významne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná a technická podpora. Členské štáty by mali zisťovaním energetickej chudoby a jej zmierňovaním podporovať miestnu a regionálnu úroveň. 
  Zahŕňa to určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch by mali podnecovať povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity. Členské štáty by mali od povinných strán vyžadovať, aby spolupracovali s regionálnymi a miestnymi orgánmi a zapojili sa do sociálnych služieb a organizácií občianskej spoločnosti (ako sú spotrebiteľské organizácie, sociálne mimovládne organizácie a bytové združenia) s cieľom vytvoriť platformu angažovanosti zameranú na zmiernenie energetickej chudoby.
  Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou spotrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

(62)

Približne 34 miliónov domácností v Únii si v roku 2019 nedokázalo udržiavať v príbytku primerané teplo (38). V Európskej zelenej dohode figuruje sociálny rozmer transformácie ako priorita, pretože obsahuje záväzok voči zásade, že „na nikoho sa nezabudne“. Zelená transformácia vrátane čistej transformácie sa dotkne žien inak ako mužov a môže mať osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti významne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná a technická podpora. Členské štáty by mali zisťovaním energetickej chudoby a jej zmierňovaním podporovať miestnu a regionálnu úroveň. 
  Zahŕňa to určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch by mali podnecovať povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity. Členské štáty by mali od povinných strán vyžadovať, aby spolupracovali s regionálnymi a miestnymi orgánmi a zapojili sa do sociálnych služieb a organizácií občianskej spoločnosti (ako sú spotrebiteľské organizácie, sociálne mimovládne organizácie a bytové združenia) s cieľom vytvoriť platformu angažovanosti zameranú na zmiernenie energetickej chudoby.
  Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou spotrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité.

| (63) | Na využitie potenciálu úspor energie v určitých segmentoch trhu, v ktorých sa spravidla energetické audity komerčne neponúkajú [napríklad v malých a stredných podnikoch (MSP)], by členské štáty mali vypracovať programy, ktorými sa MSP budú podporovať
  a nabádať
  na to, aby energetické audity absolvovali
  a realizovali odporúčania z energetických auditov, napríklad vytvorením podporných systémov, ako sú centrá energetických auditov pre MSP a mikropodniky, na pokrytie nákladov na energetický audit. Takéto centrá by mohli sídliť na univerzitách a mali by centrálnu databázu na zhromažďovanie a oznamovanie výsledkov auditu.
  Energetické audity by mali byť pre veľké podniky povinné a pravidelné, pretože úspory energie môžu byť značné. Pri energetických auditoch by sa malo prihliadať na príslušné európske alebo medzinárodné normy, ako napríklad EN ISO 50001 (systémy energetického manažérstva),
  EN ISO 50005 (systémy energetického manažérstva),
  EN 16247-1 (energetické audity),
  ISO 50002 (energetické audity)
  alebo EN ISO 14000 (systémy environmentálneho manažérstva) v prípade zahrnutia energetického auditu, aby tak boli v súlade aj s ustanoveniami prílohy VI k tejto smernici, pretože takéto ustanovenia nepresahujú požiadavky týchto príslušných noriem. V súčasnosti sa pracuje na osobitnej európskej norme pre energetické audity. Energetické audity možno vykonávať jednotlivo, alebo môžu byť súčasťou širšieho systému environmentálneho manažérstva alebo zmluvy o energetickej efektívnosti. Vo všetkých takých prípadoch by predmetné systémy mali spĺňať minimálne požiadavky prílohy VI. Navyše možno osobitné mechanizmy a schémy, ktoré zaviedli určití prevádzkovatelia dopravy na účely monitorovania emisií a spotreby paliva, napríklad EU ETS podľa práva EÚ, považovať za zlučiteľné s energetickými auditmi, a to aj v systémoch energetického manažérstva, ak spĺňajú minimálne požiadavky stanovené v prílohe VI. |
| --- | --- |

(63)

Na využitie potenciálu úspor energie v určitých segmentoch trhu, v ktorých sa spravidla energetické audity komerčne neponúkajú [napríklad v malých a stredných podnikoch (MSP)], by členské štáty mali vypracovať programy, ktorými sa MSP budú podporovať
  a nabádať
  na to, aby energetické audity absolvovali
  a realizovali odporúčania z energetických auditov, napríklad vytvorením podporných systémov, ako sú centrá energetických auditov pre MSP a mikropodniky, na pokrytie nákladov na energetický audit. Takéto centrá by mohli sídliť na univerzitách a mali by centrálnu databázu na zhromažďovanie a oznamovanie výsledkov auditu.
  Energetické audity by mali byť pre veľké podniky povinné a pravidelné, pretože úspory energie môžu byť značné. Pri energetických auditoch by sa malo prihliadať na príslušné európske alebo medzinárodné normy, ako napríklad EN ISO 50001 (systémy energetického manažérstva),
  EN ISO 50005 (systémy energetického manažérstva),
  EN 16247-1 (energetické audity),
  ISO 50002 (energetické audity)
  alebo EN ISO 14000 (systémy environmentálneho manažérstva) v prípade zahrnutia energetického auditu, aby tak boli v súlade aj s ustanoveniami prílohy VI k tejto smernici, pretože takéto ustanovenia nepresahujú požiadavky týchto príslušných noriem. V súčasnosti sa pracuje na osobitnej európskej norme pre energetické audity. Energetické audity možno vykonávať jednotlivo, alebo môžu byť súčasťou širšieho systému environmentálneho manažérstva alebo zmluvy o energetickej efektívnosti. Vo všetkých takých prípadoch by predmetné systémy mali spĺňať minimálne požiadavky prílohy VI. Navyše možno osobitné mechanizmy a schémy, ktoré zaviedli určití prevádzkovatelia dopravy na účely monitorovania emisií a spotreby paliva, napríklad EU ETS podľa práva EÚ, považovať za zlučiteľné s energetickými auditmi, a to aj v systémoch energetického manažérstva, ak spĺňajú minimálne požiadavky stanovené v prílohe VI.

| (63a) | Členské štáty by mali zabezpečiť povinný charakter vykonávania odporúčaní energetických auditov podnikmi. Absencia povinnosti vykonávať odporúčania auditu je hlavným dôvodom, prečo podniky tieto odporúčania primerane nezohľadňujú. |
| --- | --- |

(63a)

Členské štáty by mali zabezpečiť povinný charakter vykonávania odporúčaní energetických auditov podnikmi. Absencia povinnosti vykonávať odporúčania auditu je hlavným dôvodom, prečo podniky tieto odporúčania primerane nezohľadňujú.

| (64) | Priemerná spotreba podniku by mala slúžiť ako kritérium na vymedzenie uplatňovania systému energetického manažérstva a energetických auditov s cieľom zvýšiť citlivosť daných mechanizmov pri zisťovaní relevantných príležitostí na nákladovo efektívne úspory energie. Podniky, ktoré nedosahujú prahové hodnoty spotreby vymedzené na účely systémov energetického manažérstva a energetických auditov, by mali byť nabádané
  a mala by im byť poskytnutá technická podpora
  , aby sa podrobili energetickému auditu a zaviedli odporúčania, ktoré z daných auditov vyplynú. |
| --- | --- |

(64)

Priemerná spotreba podniku by mala slúžiť ako kritérium na vymedzenie uplatňovania systému energetického manažérstva a energetických auditov s cieľom zvýšiť citlivosť daných mechanizmov pri zisťovaní relevantných príležitostí na nákladovo efektívne úspory energie. Podniky, ktoré nedosahujú prahové hodnoty spotreby vymedzené na účely systémov energetického manažérstva a energetických auditov, by mali byť nabádané
  a mala by im byť poskytnutá technická podpora
  , aby sa podrobili energetickému auditu a zaviedli odporúčania, ktoré z daných auditov vyplynú.

| (65) | V prípade, že energetické audity vykonávajú vnútropodnikoví odborníci, je z hľadiska potrebnej nezávislosti nevyhnutné, aby títo odborníci neboli priamo zapojení do činnosti, ktorá je predmetom auditu. |
| --- | --- |

(65)

V prípade, že energetické audity vykonávajú vnútropodnikoví odborníci, je z hľadiska potrebnej nezávislosti nevyhnutné, aby títo odborníci neboli priamo zapojení do činnosti, ktorá je predmetom auditu.

| (66) | Odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT) je ďalším dôležitým sektorom, ktorému sa dostáva čoraz väčšia pozornosť. V roku 2018 spotreba energie dátových centier v EÚ predstavovala 76,8 TWh. Očakáva sa, že do roku 2030 stúpne na 98,5 TWh, čo je nárast o 28 %. Tento nárast v absolútnych hodnotách možno takisto pozorovať v relatívnom vyjadrení: v EÚ na dátové centrá v roku 2018 pripadalo 2,7 % dopytu po energii a do roku 2030 tento podiel narastie na 3,21 %, ak súčasný trend bude pokračovať (39). V digitálnej stratégii Únie sa už zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier, ako aj požiadavka na opatrenia zamerané na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Členské štáty by na podporu udržateľného rozvoja odvetvia IKT, predovšetkým v prípade dátových centier, mali zbierať a uverejňovať údaje relevantné z hľadiska energetickej hospodárnosti, vodnej stopy dátových centier
  a ich flexibility na strane dopytu, na základe spoločného vzoru Únie. Mali by zbierať a uverejňovať údaje len o dátových centrách s 
  nainštalovaným príkonom IT minimálne 100 kW
  , pri ktorých by primeraná koncepcia nových zariadení alebo efektívne zásahy v prípade existujúcich zariadení mohli viesť k citeľnému zníženiu spotreby energie a vody,
  k zvýšeniu efektívnosti systémov podporujúcich dekarbonizáciu siete
  alebo k opätovnému využitiu odpadového tepla z blízkych zariadení a vykurovacích sietí. Na základe zozbieraných údajov
  a tiež s prihliadnutím na už existujúce iniciatívy v tomto sektore by sa mali stanoviť
  ukazovatele udržateľnosti dátových centier.
  S cieľom uľahčiť zverejňovanie informácií by Komisia mala pripraviť usmernenia o monitorovaní a zverejňovaní informácií o energetickej hospodárnosti dátových centier po uskutočnení konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a po zvážení existujúcich štandardizovaných metrík. Je nevyhnutné mať harmonizovaný prístup vo všetkých členských štátoch, aby sa zabránilo rozdielnym systémom podávania správ a kľúčovým ukazovateľom výkonnosti v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

(66)

Odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT) je ďalším dôležitým sektorom, ktorému sa dostáva čoraz väčšia pozornosť. V roku 2018 spotreba energie dátových centier v EÚ predstavovala 76,8 TWh. Očakáva sa, že do roku 2030 stúpne na 98,5 TWh, čo je nárast o 28 %. Tento nárast v absolútnych hodnotách možno takisto pozorovať v relatívnom vyjadrení: v EÚ na dátové centrá v roku 2018 pripadalo 2,7 % dopytu po energii a do roku 2030 tento podiel narastie na 3,21 %, ak súčasný trend bude pokračovať (39). V digitálnej stratégii Únie sa už zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier, ako aj požiadavka na opatrenia zamerané na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Členské štáty by na podporu udržateľného rozvoja odvetvia IKT, predovšetkým v prípade dátových centier, mali zbierať a uverejňovať údaje relevantné z hľadiska energetickej hospodárnosti, vodnej stopy dátových centier
  a ich flexibility na strane dopytu, na základe spoločného vzoru Únie. Mali by zbierať a uverejňovať údaje len o dátových centrách s 
  nainštalovaným príkonom IT minimálne 100 kW
  , pri ktorých by primeraná koncepcia nových zariadení alebo efektívne zásahy v prípade existujúcich zariadení mohli viesť k citeľnému zníženiu spotreby energie a vody,
  k zvýšeniu efektívnosti systémov podporujúcich dekarbonizáciu siete
  alebo k opätovnému využitiu odpadového tepla z blízkych zariadení a vykurovacích sietí. Na základe zozbieraných údajov
  a tiež s prihliadnutím na už existujúce iniciatívy v tomto sektore by sa mali stanoviť
  ukazovatele udržateľnosti dátových centier.
  S cieľom uľahčiť zverejňovanie informácií by Komisia mala pripraviť usmernenia o monitorovaní a zverejňovaní informácií o energetickej hospodárnosti dátových centier po uskutočnení konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a po zvážení existujúcich štandardizovaných metrík. Je nevyhnutné mať harmonizovaný prístup vo všetkých členských štátoch, aby sa zabránilo rozdielnym systémom podávania správ a kľúčovým ukazovateľom výkonnosti v jednotlivých členských štátoch.

| (67) | Ukazovatele udržateľnosti dátových centier
  by sa mali
  používať na meranie šiestich základných rozmerov udržateľného dátového centra, konkrétne ako využíva energiu, aký podiel predmetnej energie pochádza z obnoviteľných zdrojov, opätovné využitie odpadového tepla, ktoré generuje,
  účinnosť chladenia, účinnosť používania uhlíka
  a využívanie sladkej vody. Tento ukazovateľ by mal slúžiť na zvýšenie informovanosti
  prevádzkovateľov siete,
  majiteľov a prevádzkovateľov dátových centier, výrobcov vybavenia, vývojárov softvéru a služieb, používateľov služieb dátového centra na všetkých úrovniach, ako aj subjektov a organizácií, ktoré zavádzajú, používajú alebo poskytujú služby cloudu a dátových centier. Takisto by mal byť zárukou istoty vzhľadom na skutočné zlepšenia ako výsledok úsilia a opatrení na zvýšenie udržateľnosti v nových alebo existujúcich dátových centrách. A napokon by sa mal používať ako základ transparentného plánovania a rozhodovania založeného na dôkazoch. Používanie ukazovateľa udržateľnosti dátových centier by pre členské štáty malo byť
  povinné
  . Používanie ukazovateľa udržateľnosti dátových centier by pre členské štáty malo byť voliteľné.
  Komisia by mala posúdiť efektívnosť dátových centier na základe informácií oznámených členskými štátmi. |
| --- | --- |

(67)

Ukazovatele udržateľnosti dátových centier
  by sa mali
  používať na meranie šiestich základných rozmerov udržateľného dátového centra, konkrétne ako využíva energiu, aký podiel predmetnej energie pochádza z obnoviteľných zdrojov, opätovné využitie odpadového tepla, ktoré generuje,
  účinnosť chladenia, účinnosť používania uhlíka
  a využívanie sladkej vody. Tento ukazovateľ by mal slúžiť na zvýšenie informovanosti
  prevádzkovateľov siete,
  majiteľov a prevádzkovateľov dátových centier, výrobcov vybavenia, vývojárov softvéru a služieb, používateľov služieb dátového centra na všetkých úrovniach, ako aj subjektov a organizácií, ktoré zavádzajú, používajú alebo poskytujú služby cloudu a dátových centier. Takisto by mal byť zárukou istoty vzhľadom na skutočné zlepšenia ako výsledok úsilia a opatrení na zvýšenie udržateľnosti v nových alebo existujúcich dátových centrách. A napokon by sa mal používať ako základ transparentného plánovania a rozhodovania založeného na dôkazoch. Používanie ukazovateľa udržateľnosti dátových centier by pre členské štáty malo byť
  povinné
  . Používanie ukazovateľa udržateľnosti dátových centier by pre členské štáty malo byť voliteľné.
  Komisia by mala posúdiť efektívnosť dátových centier na základe informácií oznámených členskými štátmi.

| (67a) | Komisia by mala v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119
   (40)

  vytvoriť sektorové partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti tým, že inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom spojí kľúčové zainteresované strany vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v sektoroch, ako sú IKT, doprava, financie a budovy. |
| --- | --- |

(67a)

Komisia by mala v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119
   (40)

  vytvoriť sektorové partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti tým, že inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom spojí kľúčové zainteresované strany vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v sektoroch, ako sú IKT, doprava, financie a budovy.

| (68) | Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou,
  spoločnou mobilitou
  a využívaním bicyklov. Členské štáty by mali zvážiť aj zlepšenie pripojiteľnosti vo vidieckych a vzdialených regiónoch. |
| --- | --- |

(68)

Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou,
  spoločnou mobilitou
  a využívaním bicyklov. Členské štáty by mali zvážiť aj zlepšenie pripojiteľnosti vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

| (69) | Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. |
| --- | --- |

(69)

Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín.

| (70) | Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti investícií by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné. |
| --- | --- |

(70)

Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti investícií by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné.

| (71) | Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

(71)

Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva.

| (72) | Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov. |
| --- | --- |

(72)

Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov.

| (73) | Je dôležité stanoviť častú a lepšiu spätnú väzbu o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané k možným úsporám energie, poskytli koncovým odberateľom zemného plynu, kúrenia, chladenia a teplej úžitkovej vody individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú skutočnú spotrebu energie koncových odberateľov a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania. |
| --- | --- |

(73)

Je dôležité stanoviť častú a lepšiu spätnú väzbu o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané k možným úsporám energie, poskytli koncovým odberateľom zemného plynu, kúrenia, chladenia a teplej úžitkovej vody individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú skutočnú spotrebu energie koncových odberateľov a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.

| (74) | Táto smernica takisto objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah. |
| --- | --- |

(74)

Táto smernica takisto objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah.

| (75) | S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť aj prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia. |
| --- | --- |

(75)

S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť aj prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia.

| (76) | Novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov by mali umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe
  a mali by byť schopné poskytovať informácie, ako sú podrobné údaje o teplote a fázovom zaťažení. Všetky údaje by mali byť pre koncového odberateľa energie ľahko dostupné a zdieľané v reálnom čase. Meradlá a pomerové meradlá by mali zobrazovať spotrebu energie v prístupnej a užívateľsky ústretovej forme.
  Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek. |
| --- | --- |

(76)

Novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov by mali umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe
  a mali by byť schopné poskytovať informácie, ako sú podrobné údaje o teplote a fázovom zaťažení. Všetky údaje by mali byť pre koncového odberateľa energie ľahko dostupné a zdieľané v reálnom čase. Meradlá a pomerové meradlá by mali zobrazovať spotrebu energie v prístupnej a užívateľsky ústretovej forme.
  Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek.

| (77) | Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie. |
| --- | --- |

(77)

Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie.

| (78) | Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu obsahovať aj ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov. |
| --- | --- |

(78)

Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu obsahovať aj ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov.

| (79) | Pri navrhovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by členské štáty mali náležitým spôsobom zohľadniť potrebu zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zosúladeného vykonávania acquis v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(79)

Pri navrhovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by členské štáty mali náležitým spôsobom zohľadniť potrebu zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zosúladeného vykonávania acquis v súlade so ZFEÚ.

| (80) | Vysokoúčinná kombinovaná výroba a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom predstavujú významný potenciál úspor primárnej energie v Únii . Členské štáty by mali vykonať komplexné posúdenie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. Tieto posúdenia by
  mali vychádzať zo základného scenára, ktorý by viedol k vytvoreniu vnútroštátneho odvetvia vykurovania a chladenia založeného na obnoviteľných zdrojoch energie v časovom rámci, ktorý by bol zlučiteľný s dosiahnutím cieľa klimatickej neutrality
  ,
  a
  mali by byť v súlade s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi a dlhodobými stratégiami obnovy budov. Nové zariadenia na výrobu elektriny a existujúce zariadenia, ktoré sú v značnej miere renovované, alebo ktorých povolenia alebo licencie boli aktualizované, by mali byť po vykonaní analýzy nákladov a prínosov, ktorou sa preukáže prevaha prínosov, vybavené zariadeniami vysokoúčinnej kombinovanej výroby na využitie odpadového tepla vznikajúceho pri výrobe elektriny. Podobne iné zariadenia so značným priemerným ročným energetickým vstupom by mali byť vybavené technickými riešeniami na využitie odpadového tepla zo zariadenia, ak z analýzy nákladov a prínosov vyplýva prevaha prínosov. Toto odpadové teplo by mohlo byť prostredníctvom sietí centralizovaného zásobovania teplom prepravované tam, kde je to potrebné. Udalosti, na základe ktorých vznikne požiadavka uplatňovať povoľovacie kritériá, budú vo všeobecnosti udalosťami, na základe ktorých vznikajú aj požiadavky na povolenia podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EU (41) a na povolenie podľa smernice (EÚ) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Vysokoúčinná kombinovaná výroba a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom predstavujú významný potenciál úspor primárnej energie v Únii . Členské štáty by mali vykonať komplexné posúdenie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. Tieto posúdenia by
  mali vychádzať zo základného scenára, ktorý by viedol k vytvoreniu vnútroštátneho odvetvia vykurovania a chladenia založeného na obnoviteľných zdrojoch energie v časovom rámci, ktorý by bol zlučiteľný s dosiahnutím cieľa klimatickej neutrality
  ,
  a
  mali by byť v súlade s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi a dlhodobými stratégiami obnovy budov. Nové zariadenia na výrobu elektriny a existujúce zariadenia, ktoré sú v značnej miere renovované, alebo ktorých povolenia alebo licencie boli aktualizované, by mali byť po vykonaní analýzy nákladov a prínosov, ktorou sa preukáže prevaha prínosov, vybavené zariadeniami vysokoúčinnej kombinovanej výroby na využitie odpadového tepla vznikajúceho pri výrobe elektriny. Podobne iné zariadenia so značným priemerným ročným energetickým vstupom by mali byť vybavené technickými riešeniami na využitie odpadového tepla zo zariadenia, ak z analýzy nákladov a prínosov vyplýva prevaha prínosov. Toto odpadové teplo by mohlo byť prostredníctvom sietí centralizovaného zásobovania teplom prepravované tam, kde je to potrebné. Udalosti, na základe ktorých vznikne požiadavka uplatňovať povoľovacie kritériá, budú vo všeobecnosti udalosťami, na základe ktorých vznikajú aj požiadavky na povolenia podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EU (41) a na povolenie podľa smernice (EÚ) 2019/944.

| (80a) | Pri posudzovaní potenciálu účinného vykurovania a chladenia by členské štáty mali zohľadniť širšie environmentálne, zdravotné a bezpečnostné aspekty. Keďže tepelné čerpadlá sú nevyhnutným nástrojom na dosiahnutie energetickej efektívnosti pri vykurovaní a chladení, všetky potenciálne vplyvy chladív na životné prostredie by sa mali v plnej miere posúdiť a odstrániť. |
| --- | --- |

(80a)

Pri posudzovaní potenciálu účinného vykurovania a chladenia by členské štáty mali zohľadniť širšie environmentálne, zdravotné a bezpečnostné aspekty. Keďže tepelné čerpadlá sú nevyhnutným nástrojom na dosiahnutie energetickej efektívnosti pri vykurovaní a chladení, všetky potenciálne vplyvy chladív na životné prostredie by sa mali v plnej miere posúdiť a odstrániť.

| (81) | V prípade zariadení na výrobu elektriny, ktoré majú využívať geologické ukladanie povolené na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (42), môže byť žiaduce, aby boli umiestnené na miestach, kde využitie odpadového tepla vysokoúčinnou kombinovanou výrobou alebo dodávka do systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom nie sú nákladovo efektívne. Členské štáty by preto mali mať možnosť oslobodiť takéto zariadenia od povinnosti vykonať analýzu nákladov a prínosov na účely jeho vybavenia zariadením umožňujúcim zhodnotenie odpadového tepla prostredníctvom zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Od povinnosti poskytovať teplo by malo byť takisto možné oslobodiť aj zariadenia vyrábajúce elektrinu v špičkovom zaťažení a záložné zariadenia, pri ktorých sa plánuje prevádzka menej ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za päťročné obdobie. |
| --- | --- |

(81)

V prípade zariadení na výrobu elektriny, ktoré majú využívať geologické ukladanie povolené na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (42), môže byť žiaduce, aby boli umiestnené na miestach, kde využitie odpadového tepla vysokoúčinnou kombinovanou výrobou alebo dodávka do systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom nie sú nákladovo efektívne. Členské štáty by preto mali mať možnosť oslobodiť takéto zariadenia od povinnosti vykonať analýzu nákladov a prínosov na účely jeho vybavenia zariadením umožňujúcim zhodnotenie odpadového tepla prostredníctvom zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Od povinnosti poskytovať teplo by malo byť takisto možné oslobodiť aj zariadenia vyrábajúce elektrinu v špičkovom zaťažení a záložné zariadenia, pri ktorých sa plánuje prevádzka menej ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za päťročné obdobie.

| (82) | Je vhodné, aby členské štáty podporovali zavádzanie opatrení a postupov na podporu zariadení kombinovanej výroby s celkovým menovitým tepelným príkonom menším ako 5 MW s cieľom podporiť distribuovanú výrobu energie. |
| --- | --- |

(82)

Je vhodné, aby členské štáty podporovali zavádzanie opatrení a postupov na podporu zariadení kombinovanej výroby s celkovým menovitým tepelným príkonom menším ako 5 MW s cieľom podporiť distribuovanú výrobu energie.

| (83) | Členské štáty by v záujme vykonávania národného komplexného posúdenia mali podporovať posudzovanie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby,
  výroby elektrickej energie z odpadového tepla na vlastnú spotrebu a
  účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom na regionálnej a miestnej úrovni. Mali by vykonať kroky na podporu a uľahčenie realizácie zisteného nákladovo efektívneho potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. |
| --- | --- |

(83)

Členské štáty by v záujme vykonávania národného komplexného posúdenia mali podporovať posudzovanie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby,
  výroby elektrickej energie z odpadového tepla na vlastnú spotrebu a
  účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom na regionálnej a miestnej úrovni. Mali by vykonať kroky na podporu a uľahčenie realizácie zisteného nákladovo efektívneho potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

| (84) | Požiadavky na účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy a normami a prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/85. Pri všetkých systémoch centralizovaného zásobovania teplom a chladom by sa úsilie malo zamerať na zlepšenie schopnosti interakcie s ostatnými časťami energetického systému s cieľom optimalizovať používanie energie a zabrániť jej plytvaniu, a to prostredníctvom využívania úplného potenciálu budov uchovávať teplo alebo chlad vrátane nadbytočného tepla zo servisných zariadení a dátových centier nachádzajúcich sa v blízkosti. Z toho dôvodu by účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom malo zabezpečiť efektívnosť primárnej energie a postupnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla,
  ako je definované v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001
   (43), alebo chladu. Preto sa touto smernicou postupne zavádzajú prísnejšie požiadavky na dodávky vykurovania a chladenia, ktoré by mali byť uplatniteľné počas konkrétne určených období a trvalo uplatniteľné od 1. januára 2050. |
| --- | --- |

(84)

Požiadavky na účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy a normami a prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/85. Pri všetkých systémoch centralizovaného zásobovania teplom a chladom by sa úsilie malo zamerať na zlepšenie schopnosti interakcie s ostatnými časťami energetického systému s cieľom optimalizovať používanie energie a zabrániť jej plytvaniu, a to prostredníctvom využívania úplného potenciálu budov uchovávať teplo alebo chlad vrátane nadbytočného tepla zo servisných zariadení a dátových centier nachádzajúcich sa v blízkosti. Z toho dôvodu by účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom malo zabezpečiť efektívnosť primárnej energie a postupnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla,
  ako je definované v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001
   (43), alebo chladu. Preto sa touto smernicou postupne zavádzajú prísnejšie požiadavky na dodávky vykurovania a chladenia, ktoré by mali byť uplatniteľné počas konkrétne určených období a trvalo uplatniteľné od 1. januára 2050.

| (85) | Vysokoúčinná kombinovaná výroba bola vymedzená prostredníctvom úspor energie dosiahnutých kombinovanou výrobou namiesto samostatnej výroby tepla a elektriny. Požiadavky na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy. Vymedzenie pojmov kombinovanej výroby a vysokoúčinnej kombinovanej výroby používané v právnych predpisoch Únie by nemalo mať vplyv na používanie iného vymedzenia pojmov vo vnútroštátnych právnych predpisoch na iné účely, než sú účely príslušných právnych predpisov Únie. Na maximalizáciu úspor energie a zabránenie nevyužitiu príležitostí na úsporu energie by sa mala maximálna pozornosť venovať podmienkam prevádzky zariadení kombinovanej výroby. |
| --- | --- |

(85)

Vysokoúčinná kombinovaná výroba bola vymedzená prostredníctvom úspor energie dosiahnutých kombinovanou výrobou namiesto samostatnej výroby tepla a elektriny. Požiadavky na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy. Vymedzenie pojmov kombinovanej výroby a vysokoúčinnej kombinovanej výroby používané v právnych predpisoch Únie by nemalo mať vplyv na používanie iného vymedzenia pojmov vo vnútroštátnych právnych predpisoch na iné účely, než sú účely príslušných právnych predpisov Únie. Na maximalizáciu úspor energie a zabránenie nevyužitiu príležitostí na úsporu energie by sa mala maximálna pozornosť venovať podmienkam prevádzky zariadení kombinovanej výroby.

| (86) | Na účely zabezpečenia transparentnosti a s cieľom umožniť koncovému odberateľovi vybrať si medzi elektrinou z kombinovanej výroby a elektrinou vyrobenou inými technológiami, by pôvod vysokoúčinnej kombinovanej výroby mal byť garantovaný na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti. Systémy záruk pôvodu samy osebe neimplikujú právo využívať vnútroštátne podporné mechanizmy. Je dôležité, aby sa na všetky formy elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou mohli vzťahovať záruky pôvodu. Záruky pôvodu by sa mali odlišovať od výmenných certifikátov. |
| --- | --- |

(86)

Na účely zabezpečenia transparentnosti a s cieľom umožniť koncovému odberateľovi vybrať si medzi elektrinou z kombinovanej výroby a elektrinou vyrobenou inými technológiami, by pôvod vysokoúčinnej kombinovanej výroby mal byť garantovaný na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti. Systémy záruk pôvodu samy osebe neimplikujú právo využívať vnútroštátne podporné mechanizmy. Je dôležité, aby sa na všetky formy elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou mohli vzťahovať záruky pôvodu. Záruky pôvodu by sa mali odlišovať od výmenných certifikátov.

| (87) | Najmä pri revízii administratívnych postupov na získanie povolenia na výstavbu zariadenia kombinovanej výroby alebo súvisiacich sietí by sa malo prihliadať na zásadu „najskôr myslieť na malých“, aby sa zohľadnila osobitná štruktúra odvetví kombinovanej výroby a centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktoré zahŕňajú mnoho malých a stredných výrobcov. |
| --- | --- |

(87)

Najmä pri revízii administratívnych postupov na získanie povolenia na výstavbu zariadenia kombinovanej výroby alebo súvisiacich sietí by sa malo prihliadať na zásadu „najskôr myslieť na malých“, aby sa zohľadnila osobitná štruktúra odvetví kombinovanej výroby a centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktoré zahŕňajú mnoho malých a stredných výrobcov.

| (88) | Väčšina podnikov v Únii patrí do kategórie MSP. Pre Úniu predstavujú obrovský potenciál úspor energie. Členské štáty by mali pomáhať MSP prijímať opatrenia energetickej efektívnosti stanovením priaznivého rámca, na základe ktorého im budú poskytovať technickú pomoc a cielené informácie. |
| --- | --- |

(88)

Väčšina podnikov v Únii patrí do kategórie MSP. Pre Úniu predstavujú obrovský potenciál úspor energie. Členské štáty by mali pomáhať MSP prijímať opatrenia energetickej efektívnosti stanovením priaznivého rámca, na základe ktorého im budú poskytovať technickú pomoc a cielené informácie.

| (89) | Členské štáty by mali na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanoviť pravidlá, ktorými by sa riadilo znášanie a rozdelenie nákladov na pripojenie do sústavy a posilnenia sústavy, ako aj na technické úpravy potrebné na začlenenie nových výrobcov elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, berúc do úvahy usmernenia a predpisy vypracované v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (44) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (45). Výrobcovia elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou by mali mať možnosť vyzvať na predkladanie ponúk na práce súvisiace s pripojením. Mal by sa uľahčiť prístup elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do sústavy, najmä pre malé zariadenia kombinovanej výroby a zariadenia kombinovanej výroby veľmi malých výkonov. V súlade s článkom 9 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 a článkom 3 ods. 2 smernice 2009/73/ES môžu členské štáty uložiť podnikom pôsobiacim v elektroenergetike a plynárenstve povinnosti služby vo verejnom záujme vrátane tých, ktoré sa týkajú energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(89)

Členské štáty by mali na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanoviť pravidlá, ktorými by sa riadilo znášanie a rozdelenie nákladov na pripojenie do sústavy a posilnenia sústavy, ako aj na technické úpravy potrebné na začlenenie nových výrobcov elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, berúc do úvahy usmernenia a predpisy vypracované v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (44) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (45). Výrobcovia elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou by mali mať možnosť vyzvať na predkladanie ponúk na práce súvisiace s pripojením. Mal by sa uľahčiť prístup elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do sústavy, najmä pre malé zariadenia kombinovanej výroby a zariadenia kombinovanej výroby veľmi malých výkonov. V súlade s článkom 9 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 a článkom 3 ods. 2 smernice 2009/73/ES môžu členské štáty uložiť podnikom pôsobiacim v elektroenergetike a plynárenstve povinnosti služby vo verejnom záujme vrátane tých, ktoré sa týkajú energetickej efektívnosti.

| (90) | Je potrebné stanoviť ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, jednotného kontaktného miesta, mimosúdneho urovnávania sporov, energetickej chudoby a základných zmluvných práv s cieľom zladiť ich v prípade potreby s relevantnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny podľa smernice (EÚ) 2019/944 v snahe posilniť ochranu spotrebiteľa, aby koncoví odberatelia
  mali priamy prístup k podrobným,
  jasným a aktualizovaným informáciám o svojej spotrebe
  elektriny
  , vykurovania, chladenia alebo teplej úžitkovej vody a mohli regulovať svoje využívanie energie tak,
  aby bola spotreba energie pre odberateľov úplne transparentná. |
| --- | --- |

(90)

Je potrebné stanoviť ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, jednotného kontaktného miesta, mimosúdneho urovnávania sporov, energetickej chudoby a základných zmluvných práv s cieľom zladiť ich v prípade potreby s relevantnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny podľa smernice (EÚ) 2019/944 v snahe posilniť ochranu spotrebiteľa, aby koncoví odberatelia
  mali priamy prístup k podrobným,
  jasným a aktualizovaným informáciám o svojej spotrebe
  elektriny
  , vykurovania, chladenia alebo teplej úžitkovej vody a mohli regulovať svoje využívanie energie tak,
  aby bola spotreba energie pre odberateľov úplne transparentná.

| (91) | Väčšiu ochranu spotrebiteľa by mali zaručiť účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť rýchle a účinné postupy na vybavovanie sťažností. |
| --- | --- |

(91)

Väčšiu ochranu spotrebiteľa by mali zaručiť účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť rýchle a účinné postupy na vybavovanie sťažností.

| (92) | Treba uznať
  a aktívne podporovať
  prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001 ▌a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť
  uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti na miestnej úrovni
  , pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností,
  ako aj vo verejných budovách v spolupráci s miestnymi orgánmi.
  Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych, vzdialených
  a najvzdialenejších
  regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti,
  pričom takéto akcie často kombinujú s investíciami do energie z obnoviteľných zdrojov. Energetické komunity a spoločenstvá takisto zohrávajú významnú úlohu pri vzdelávaní a zvyšovaní informovanosti občanov o opatreniach, ktoré môžu prijať na dosiahnutie úspor energie.
  Energetické komunity a spoločenstvá,
  ak ich riadne podporia členské štáty,
  môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky.
  Členské štáty by mali odstrániť zbytočné prekážky, aby zabezpečili atraktívnosť budovania energetických komunít a spoločenstiev. Orgány verejnej správy na všetkých úrovniach by mali byť v tejto oblasti riadne vyškolené. |
| --- | --- |

(92)

Treba uznať
  a aktívne podporovať
  prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001 ▌a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť
  uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti na miestnej úrovni
  , pretože presadzujú energetickú efektívnosť na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností,
  ako aj vo verejných budovách v spolupráci s miestnymi orgánmi.
  Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach (vrátane domácností vo vidieckych, vzdialených
  a najvzdialenejších
  regiónoch) účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti,
  pričom takéto akcie často kombinujú s investíciami do energie z obnoviteľných zdrojov. Energetické komunity a spoločenstvá takisto zohrávajú významnú úlohu pri vzdelávaní a zvyšovaní informovanosti občanov o opatreniach, ktoré môžu prijať na dosiahnutie úspor energie.
  Energetické komunity a spoločenstvá,
  ak ich riadne podporia členské štáty,
  môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšej spotreby energie a nižších taríf za dodávky.
  Členské štáty by mali odstrániť zbytočné prekážky, aby zabezpečili atraktívnosť budovania energetických komunít a spoločenstiev. Orgány verejnej správy na všetkých úrovniach by mali byť v tejto oblasti riadne vyškolené.

| (92a) | Dlhodobé zmeny správania pri spotrebe energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach a zvýšiť udržateľné investície občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali posilniť takéto kroky občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií. |
| --- | --- |

(92a)

Dlhodobé zmeny správania pri spotrebe energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach a zvýšiť udržateľné investície občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali posilniť takéto kroky občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií.

| (93) | Treba uznať prínos jednotných kontaktných miest alebo podobných štruktúr ako mechanizmov, ktoré môžu umožniť mnohým cieľovým skupinám (vrátane občanov, MSP a orgánov verejnej moci) koncipovať a realizovať projekty a opatrenia týkajúce sa prechodu na čistú energiu.
  Prínos jednotných kontaktných miest môže byť veľmi dôležitý pre najzraniteľnejších odberateľov vrátane žien v celej ich rozmanitosti a osamelých rodičov, pretože by mohli poskytnúť jednoduchší, spoľahlivý a dostupný zdroj informácií o zlepšeniach energetickej efektívnosti.
  Daný prínos môže zahŕňať poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci, uľahčovanie potrebných administratívnych postupov alebo prístupu na finančné trhy či usmerňovanie v oblasti vnútroštátneho alebo únijného právneho rámca vrátane pravidiel a kritérií verejného obstarávania, ako aj taxonómie EÚ. |
| --- | --- |

(93)

Treba uznať prínos jednotných kontaktných miest alebo podobných štruktúr ako mechanizmov, ktoré môžu umožniť mnohým cieľovým skupinám (vrátane občanov, MSP a orgánov verejnej moci) koncipovať a realizovať projekty a opatrenia týkajúce sa prechodu na čistú energiu.
  Prínos jednotných kontaktných miest môže byť veľmi dôležitý pre najzraniteľnejších odberateľov vrátane žien v celej ich rozmanitosti a osamelých rodičov, pretože by mohli poskytnúť jednoduchší, spoľahlivý a dostupný zdroj informácií o zlepšeniach energetickej efektívnosti.
  Daný prínos môže zahŕňať poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci, uľahčovanie potrebných administratívnych postupov alebo prístupu na finančné trhy či usmerňovanie v oblasti vnútroštátneho alebo únijného právneho rámca vrátane pravidiel a kritérií verejného obstarávania, ako aj taxonómie EÚ.

| (94) | Komisia by mala preskúmať vplyv svojich opatrení zameraných na podporu rozvoja platforiem alebo fór, ktoré zahŕňajú okrem iného subjekty európskeho sociálneho dialógu, posilňovaním programov odbornej prípravy na účely energetickej efektívnosti, a v prípade potreby predloží ďalšie opatrenia. Takisto by mala podnecovať európskych sociálnych partnerov, aby sa vo svojich diskusiách zaoberali energetickou efektívnosťou, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí čelia energetickej chudobe. |
| --- | --- |

(94)

Komisia by mala preskúmať vplyv svojich opatrení zameraných na podporu rozvoja platforiem alebo fór, ktoré zahŕňajú okrem iného subjekty európskeho sociálneho dialógu, posilňovaním programov odbornej prípravy na účely energetickej efektívnosti, a v prípade potreby predloží ďalšie opatrenia. Takisto by mala podnecovať európskych sociálnych partnerov, aby sa vo svojich diskusiách zaoberali energetickou efektívnosťou, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí čelia energetickej chudobe.

| (95) | Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Európsky pilier sociálnych práv, ktorý spoločne 17. novembra 2017 vyhlásili Európsky parlament a Rada, okrem iného zahŕňa základné služby, na ktoré majú všetci nárok. Podpora prístupu k takýmto službám musí byť dostupná pre osoby v núdzi (46),
  najmä v kontexte inflačných tlakov a výrazného zvýšenia cien energií. |
| --- | --- |

(95)

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Európsky pilier sociálnych práv, ktorý spoločne 17. novembra 2017 vyhlásili Európsky parlament a Rada, okrem iného zahŕňa základné služby, na ktoré majú všetci nárok. Podpora prístupu k takýmto službám musí byť dostupná pre osoby v núdzi (46),
  najmä v kontexte inflačných tlakov a výrazného zvýšenia cien energií.

| (96) | Je potrebné zabezpečiť ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a na tento účel posilniť ich postavenie, aby sa mohli aktívne zapájať do intervencií zameraných na zvýšenie energetickej efektívnosti, opatrení a súvisiacich opatrení zacielených na ochranu alebo informovanie spotrebiteľov, ktoré vykonávajú členské štáty.
  Mali by sa vypracovať cielené kampane na zvyšovanie informovanosti s cieľom poukázať na výhody energetickej efektívnosti a poskytnúť informácie o dostupnej finančnej podpore. |
| --- | --- |

(96)

Je potrebné zabezpečiť ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a na tento účel posilniť ich postavenie, aby sa mohli aktívne zapájať do intervencií zameraných na zvýšenie energetickej efektívnosti, opatrení a súvisiacich opatrení zacielených na ochranu alebo informovanie spotrebiteľov, ktoré vykonávajú členské štáty.
  Mali by sa vypracovať cielené kampane na zvyšovanie informovanosti s cieľom poukázať na výhody energetickej efektívnosti a poskytnúť informácie o dostupnej finančnej podpore.

| (97) | Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (47), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch. |
| --- | --- |

(97)

Financie z verejných zdrojov dostupné na vnútroštátnej i únijnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré im môžu plynúť zo Sociálno-klimatického fondu (47), ako aj príjmy zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii. Tieto príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi zraniteľnými odberateľmi a ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, a to aj vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

| (98) | Vnútroštátne schémy financovania by mali doplniť vhodné schémy lepšieho informovania, technickej a administratívnej pomoci, jednoduchšieho prístupu k financiám, čo umožní najlepšie využívanie dostupných finančných zdrojov, predovšetkým ľuďom postihnutým energetickou chudobou, zraniteľným odberateľom a prípadne ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch. |
| --- | --- |

(98)

Vnútroštátne schémy financovania by mali doplniť vhodné schémy lepšieho informovania, technickej a administratívnej pomoci, jednoduchšieho prístupu k financiám, čo umožní najlepšie využívanie dostupných finančných zdrojov, predovšetkým ľuďom postihnutým energetickou chudobou, zraniteľným odberateľom a prípadne ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch.

| (99) | Členské štáty by mali posilniť postavenie všetkých ľudí a chrániť ich všetkých rovnako, bez ohľadu na pohlavie, rod, vek, zdravotné postihnutie, rasu či etnický pôvod, sexuálnu orientáciu, náboženské vyznanie alebo presvedčenie, a mali by zabezpečiť, aby ľudia najviac postihnutí alebo ohrození energetickou chudobou alebo najviac vystavení jej negatívnym účinkom boli primerane chránení. Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť neprehĺbili žiadnu existujúcu nerovnosť, predovšetkým vzhľadom na energetickú chudobu. |
| --- | --- |

(99)

Členské štáty by mali posilniť postavenie všetkých ľudí a chrániť ich všetkých rovnako, bez ohľadu na pohlavie, rod, vek, zdravotné postihnutie, rasu či etnický pôvod, sexuálnu orientáciu, náboženské vyznanie alebo presvedčenie, a mali by zabezpečiť, aby ľudia najviac postihnutí alebo ohrození energetickou chudobou alebo najviac vystavení jej negatívnym účinkom boli primerane chránení. Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť neprehĺbili žiadnu existujúcu nerovnosť, predovšetkým vzhľadom na energetickú chudobu.

| (100) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby národné energetické regulačné orgány zaujali integrovaný prístup zahŕňajúci potenciálne úspory v sektoroch dodávky energie a konečnej spotreby. Národné energetické regulačné orgány by bez toho, aby bola dotknutá bezpečnosť dodávok energie, integrácia trhov a anticipačné investície do sústav na mori potrebných na zavedenie morskej energie z obnoviteľných zdrojov, mali zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a rozhodovacích procesoch uplatňovala zásada prvoradosti energetickej efektívnosti a aby sieťové tarify a regulácie pôsobili ako stimul zlepšovania energetickej efektívnosti. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadňovali prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy. Pomohlo by im to zvažovať lepšie riešenia energetickej efektívnosti a prírastkové náklady na obstarávanie zdrojov na strane dopytu, ako aj environmentálne a sociálno-ekonomické vplyvy rozmanitých sieťových investícií a operačných plánov. Takáto koncepcia si vyžaduje prechod z úzkeho hľadiska hospodárskej efektívnosti na hľadisko maximalizovanej sociálnej starostlivosti. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať predovšetkým pri vytváraní scenárov rozširovania energetickej infraštruktúry, kde by sa riešenia na strane dopytu mohli zvažovať ako realizovateľné alternatívy a je potrebné ich náležite posúdiť, a mala by sa stať neoddeliteľnou súčasťou posudzovania projektov plánovania sietí. Jej uplatňovanie by mali podrobne kontrolovať národné regulačné orgány. |
| --- | --- |

(100)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby národné energetické regulačné orgány zaujali integrovaný prístup zahŕňajúci potenciálne úspory v sektoroch dodávky energie a konečnej spotreby. Národné energetické regulačné orgány by bez toho, aby bola dotknutá bezpečnosť dodávok energie, integrácia trhov a anticipačné investície do sústav na mori potrebných na zavedenie morskej energie z obnoviteľných zdrojov, mali zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a rozhodovacích procesoch uplatňovala zásada prvoradosti energetickej efektívnosti a aby sieťové tarify a regulácie pôsobili ako stimul zlepšovania energetickej efektívnosti. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadňovali prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy. Pomohlo by im to zvažovať lepšie riešenia energetickej efektívnosti a prírastkové náklady na obstarávanie zdrojov na strane dopytu, ako aj environmentálne a sociálno-ekonomické vplyvy rozmanitých sieťových investícií a operačných plánov. Takáto koncepcia si vyžaduje prechod z úzkeho hľadiska hospodárskej efektívnosti na hľadisko maximalizovanej sociálnej starostlivosti. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať predovšetkým pri vytváraní scenárov rozširovania energetickej infraštruktúry, kde by sa riešenia na strane dopytu mohli zvažovať ako realizovateľné alternatívy a je potrebné ich náležite posúdiť, a mala by sa stať neoddeliteľnou súčasťou posudzovania projektov plánovania sietí. Jej uplatňovanie by mali podrobne kontrolovať národné regulačné orgány.

| (101) | Na zabezpečenie účinného a včasného vykonávania tejto smernice by mal byť k dispozícii dostatočný počet spoľahlivých odborníkov pôsobiacich v oblasti energetickej efektívnosti, napríklad pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na energetické audity a vykonávanie povinných schém energetickej efektívnosti. Členské štáty by preto mali zavádzať certifikačné systémy a/alebo rovnocenné systémy kvalifikácie a vhodné systémy odbornej prípravy pre poskytovateľov energetických služieb, energetických auditov a ďalších opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi odbornej prípravy a inými relevantnými zainteresovanými stranami. Tieto systémy by sa mali posudzovať každé štyri roky počnúc od decembra 2024 a v prípade potreby by sa mali aktualizovať, aby sa zaručila potrebná úroveň kompetencie poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, manažérov v oblasti energetiky a subjekty inštalujúce prvky budov . |
| --- | --- |

(101)

Na zabezpečenie účinného a včasného vykonávania tejto smernice by mal byť k dispozícii dostatočný počet spoľahlivých odborníkov pôsobiacich v oblasti energetickej efektívnosti, napríklad pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na energetické audity a vykonávanie povinných schém energetickej efektívnosti. Členské štáty by preto mali zavádzať certifikačné systémy a/alebo rovnocenné systémy kvalifikácie a vhodné systémy odbornej prípravy pre poskytovateľov energetických služieb, energetických auditov a ďalších opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi odbornej prípravy a inými relevantnými zainteresovanými stranami. Tieto systémy by sa mali posudzovať každé štyri roky počnúc od decembra 2024 a v prípade potreby by sa mali aktualizovať, aby sa zaručila potrebná úroveň kompetencie poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, manažérov v oblasti energetiky a subjekty inštalujúce prvky budov .

| (102) | Je potrebné pokračovať v rozvoji trhu s energetickými službami s cieľom zaistiť dostupnosť dopytu a ponuky energetických služieb. Transparentnosť, napríklad pomocou zoznamov certifikovaných poskytovateľov energetických služieb, a dostupné vzorové zmluvy, výmena najlepších postupov a usmernenia výrazne prispievajú aj k zavádzaniu energetických služieb a zmlúv o energetickej efektívnosti a môžu pomôcť aj stimulovať dopyt a zvýšiť dôveru v poskytovateľov energetických služieb. V zmluve o energetickej efektívnosti sa príjemca energetických služieb vyhne investičným nákladom tým, že použije časť finančnej hodnoty úspor energie na splatenie investícií plne alebo čiastočne uskutočnených treťou stranou. Táto skutočnosť môže pomôcť prilákať súkromný kapitál, ktorý je kľúčovým predpokladom toho, aby sa zvýšila miera obnovy budov v Únii, dostali sa na trh odborné znalosti a vytvárali inovačné obchodné modely. Preto by sa malo vyžadovať, aby sa pri nebytových budovách
  a verejných bytových budovách
  s úžitkovou podlahovou plochou nad
  500
   m2

  a budovách na sociálne účely
  posudzovala realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti na účely obnovy. Týmto krokom sa zvýši dôvera v spoločnosti poskytujúce energetické služby a vytvoria podmienky na intenzívnejšiu realizáciu takýchto projektov v budúcnosti. |
| --- | --- |

(102)

Je potrebné pokračovať v rozvoji trhu s energetickými službami s cieľom zaistiť dostupnosť dopytu a ponuky energetických služieb. Transparentnosť, napríklad pomocou zoznamov certifikovaných poskytovateľov energetických služieb, a dostupné vzorové zmluvy, výmena najlepších postupov a usmernenia výrazne prispievajú aj k zavádzaniu energetických služieb a zmlúv o energetickej efektívnosti a môžu pomôcť aj stimulovať dopyt a zvýšiť dôveru v poskytovateľov energetických služieb. V zmluve o energetickej efektívnosti sa príjemca energetických služieb vyhne investičným nákladom tým, že použije časť finančnej hodnoty úspor energie na splatenie investícií plne alebo čiastočne uskutočnených treťou stranou. Táto skutočnosť môže pomôcť prilákať súkromný kapitál, ktorý je kľúčovým predpokladom toho, aby sa zvýšila miera obnovy budov v Únii, dostali sa na trh odborné znalosti a vytvárali inovačné obchodné modely. Preto by sa malo vyžadovať, aby sa pri nebytových budovách
  a verejných bytových budovách
  s úžitkovou podlahovou plochou nad
  500
   m2

  a budovách na sociálne účely
  posudzovala realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti na účely obnovy. Týmto krokom sa zvýši dôvera v spoločnosti poskytujúce energetické služby a vytvoria podmienky na intenzívnejšiu realizáciu takýchto projektov v budúcnosti.

| (103) | Vzhľadom na ambiciózne ciele obnovy v nasledujúcom desaťročí v súvislosti s oznámením Komisie s názvom „Vlna obnovy pre Európu“ je potrebné zintenzívniť úlohu nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a podporovať uzatváranie zmlúv o energetickej efektívnosti pri obnove súkromných aj verejných budov. Miestne energetické agentúry by mohli v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu, pričom by určovali možných sprostredkovateľov alebo jednotné kontaktné miesta a pomáhali by pri ich zriaďovaní.
  Táto smernica by mala prispieť k zlepšeniu dostupnosti výrobkov, služieb a poradenstva dostupných na trhu Únie a na miestnych trhoch, a to aj podporou potenciálu podnikateliek, aby sa vyplnili medzery na trhu a poskytli inovatívne spôsoby zvýšenia energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(103)

Vzhľadom na ambiciózne ciele obnovy v nasledujúcom desaťročí v súvislosti s oznámením Komisie s názvom „Vlna obnovy pre Európu“ je potrebné zintenzívniť úlohu nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a podporovať uzatváranie zmlúv o energetickej efektívnosti pri obnove súkromných aj verejných budov. Miestne energetické agentúry by mohli v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu, pričom by určovali možných sprostredkovateľov alebo jednotné kontaktné miesta a pomáhali by pri ich zriaďovaní.
  Táto smernica by mala prispieť k zlepšeniu dostupnosti výrobkov, služieb a poradenstva dostupných na trhu Únie a na miestnych trhoch, a to aj podporou potenciálu podnikateliek, aby sa vyplnili medzery na trhu a poskytli inovatívne spôsoby zvýšenia energetickej efektívnosti.

| (104) | Vo viacerých členských štátoch ešte stále existujú výrazné prekážky pre zmluvy o energetickej efektívnosti, a to z dôvodu pretrvávajúcich regulačných a neregulačných bariér. Preto je potrebné riešiť nejednoznačnosť v národných legislatívnych rámcoch, nedostatok odborných znalostí, predovšetkým vzhľadom na postupy zadávania zákaziek, a konkurenčné úvery a granty. |
| --- | --- |

(104)

Vo viacerých členských štátoch ešte stále existujú výrazné prekážky pre zmluvy o energetickej efektívnosti, a to z dôvodu pretrvávajúcich regulačných a neregulačných bariér. Preto je potrebné riešiť nejednoznačnosť v národných legislatívnych rámcoch, nedostatok odborných znalostí, predovšetkým vzhľadom na postupy zadávania zákaziek, a konkurenčné úvery a granty.

| (105) | Členské štáty by mali naďalej podporovať verejný sektor pri zavádzaní zmlúv o energetickej efektívnosti a poskytovať modelové zmluvy, v ktorých sú zohľadnené dostupné európske alebo medzinárodné normy, usmernenia k zadávaniu zákaziek, ako aj príručka o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti (48), ktorú v máji 2018 uverejnil Eurostat a Európska investičná banka a ktorej predmetom je zaobchádzanie so zmluvami o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy, ktoré priniesli možnosti riešenia pretrvávajúcich prekážok. |
| --- | --- |

(105)

Členské štáty by mali naďalej podporovať verejný sektor pri zavádzaní zmlúv o energetickej efektívnosti a poskytovať modelové zmluvy, v ktorých sú zohľadnené dostupné európske alebo medzinárodné normy, usmernenia k zadávaniu zákaziek, ako aj príručka o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti (48), ktorú v máji 2018 uverejnil Eurostat a Európska investičná banka a ktorej predmetom je zaobchádzanie so zmluvami o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy, ktoré priniesli možnosti riešenia pretrvávajúcich prekážok.

| (106) | Členské štáty prijali opatrenia na zistenie a riešenie regulačných a neregulačných bariér. Je však potrebné zvýšiť úsilie a odstrániť regulačné a neregulačné bariéry využívania zmlúv o energetickej efektívnosti a dohôd o financovaní treťou stranou, ktoré pomáhajú dosahovať úspory energie. Tieto bariéry zahŕňajú aj účtovné pravidlá a postupy, ktoré bránia tomu, aby sa kapitálové investície a ročné finančné úspory vyplývajúce z opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti primerane odzrkadľovali v účtovníctve počas celého životného cyklu investície. |
| --- | --- |

(106)

Členské štáty prijali opatrenia na zistenie a riešenie regulačných a neregulačných bariér. Je však potrebné zvýšiť úsilie a odstrániť regulačné a neregulačné bariéry využívania zmlúv o energetickej efektívnosti a dohôd o financovaní treťou stranou, ktoré pomáhajú dosahovať úspory energie. Tieto bariéry zahŕňajú aj účtovné pravidlá a postupy, ktoré bránia tomu, aby sa kapitálové investície a ročné finančné úspory vyplývajúce z opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti primerane odzrkadľovali v účtovníctve počas celého životného cyklu investície.

| (107) | Členské štáty využili národné akčné plány energetickej efektívnosti (NEEAP) z rokov 2014 a 2017 pri nahlasovaní pokroku v odstraňovaní regulačných a neregulačných bariér energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budovy alebo jednotiek budovy. Členské štáty by však mali svoju prácu naďalej zameriavať týmto smerom a využívať potenciál energetickej efektívnosti v súvislosti so štatistikami Eurostatu za rok 2016, z ktorých vyplýva, že viac než štyria z desiatich Európanov žijú v bytoch a viac než traja z desiatich Európanov sú nájomníkmi. |
| --- | --- |

(107)

Členské štáty využili národné akčné plány energetickej efektívnosti (NEEAP) z rokov 2014 a 2017 pri nahlasovaní pokroku v odstraňovaní regulačných a neregulačných bariér energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budovy alebo jednotiek budovy. Členské štáty by však mali svoju prácu naďalej zameriavať týmto smerom a využívať potenciál energetickej efektívnosti v súvislosti so štatistikami Eurostatu za rok 2016, z ktorých vyplýva, že viac než štyria z desiatich Európanov žijú v bytoch a viac než traja z desiatich Európanov sú nájomníkmi.

| (108) | Členské štáty,
  regionálne a miestne orgány
  by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  odborné školenia, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručnosti, najmä v pracovných miestach súvisiacich s obnovou budov,
  a podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(108)

Členské štáty,
  regionálne a miestne orgány
  by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo VFR a nástroji NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, fondov politiky súdržnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nástrojov financovania a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU na pritiahnutie súkromných a verejných investícií do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a 
  odborné školenia, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručnosti, najmä v pracovných miestach súvisiacich s obnovou budov,
  a podporu zamestnanosti v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení (akými sú centrálne riadené programy: Horizont Európa alebo LIFE), ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.

| (109) | Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (49); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.
  Členské štáty by mali pracovať na budovaní platforiem, ktorých cieľom je združovať malé a stredné projekty s cieľom vytvoriť súbory projektov vhodných na účely financovania. |
| --- | --- |

(109)

Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za neplnenie určitých ustanovení tejto smernice; zdroje pridelené na energetickú účinnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (49); zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.
  Členské štáty by mali pracovať na budovaní platforiem, ktorých cieľom je združovať malé a stredné projekty s cieľom vytvoriť súbory projektov vhodných na účely financovania.

| (110) | Nástroje financovania by mohli byť v príslušných prípadoch založené na zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z dlhopisov na projekty Únie, zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z Európskej investičnej banky a ďalších európskych finančných inštitúcií, predovšetkým Európskej banky pre obnovu a rozvoj a Rozvojovej banky Rady Európy, zdrojoch získaných z finančných inštitúcií pomocou finančnej páky, verejných vnútroštátnych zdrojov, a to aj vytvorením regulačných a fiškálnych rámcov na podporu realizácie iniciatív a programov v oblasti energetickej efektívnosti, príjmoch ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (50); |
| --- | --- |

(110)

Nástroje financovania by mohli byť v príslušných prípadoch založené na zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z dlhopisov na projekty Únie, zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z Európskej investičnej banky a ďalších európskych finančných inštitúcií, predovšetkým Európskej banky pre obnovu a rozvoj a Rozvojovej banky Rady Európy, zdrojoch získaných z finančných inštitúcií pomocou finančnej páky, verejných vnútroštátnych zdrojov, a to aj vytvorením regulačných a fiškálnych rámcov na podporu realizácie iniciatív a programov v oblasti energetickej efektívnosti, príjmoch ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (50);

| (111) | Nástroje financovania by mohli predovšetkým využívať tieto príspevky, zdroje a príjmy na umožnenie a podporu súkromných kapitálových investícií, pričom sa opierajú najmä o inštitucionálnych investorov, s tým, že sa pri poskytovaní finančných prostriedkov používajú kritériá na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych aj sociálnych cieľov; využívať inovačné finančné mechanizmy (napríklad záruky na úvery pre súkromný kapitál, záruky na úvery na podporu uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti, granty, zvýhodnené pôžičky a špecializované úverové linky, systémy financovania treťou stranou), ktoré znižujú mieru rizika v súvislosti s projektmi energetickej efektívnosti a umožňujú nákladovo efektívnu obnovu aj v prípade domácností s nízkymi a strednými príjmami; byť napojené na programy alebo agentúry, ktoré zlučujú projekty zamerané na úsporu energie a posudzujú ich kvalitu, poskytujú technickú pomoc, podporujú trh s energetickými službami a pomáhajú vytvárať dopyt spotrebiteľov po týchto službách. |
| --- | --- |

(111)

Nástroje financovania by mohli predovšetkým využívať tieto príspevky, zdroje a príjmy na umožnenie a podporu súkromných kapitálových investícií, pričom sa opierajú najmä o inštitucionálnych investorov, s tým, že sa pri poskytovaní finančných prostriedkov používajú kritériá na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych aj sociálnych cieľov; využívať inovačné finančné mechanizmy (napríklad záruky na úvery pre súkromný kapitál, záruky na úvery na podporu uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti, granty, zvýhodnené pôžičky a špecializované úverové linky, systémy financovania treťou stranou), ktoré znižujú mieru rizika v súvislosti s projektmi energetickej efektívnosti a umožňujú nákladovo efektívnu obnovu aj v prípade domácností s nízkymi a strednými príjmami; byť napojené na programy alebo agentúry, ktoré zlučujú projekty zamerané na úsporu energie a posudzujú ich kvalitu, poskytujú technickú pomoc, podporujú trh s energetickými službami a pomáhajú vytvárať dopyt spotrebiteľov po týchto službách.

| (112) | Nástroje financovania by mohli takisto poskytovať náležité zdroje na podporu programov odbornej prípravy a certifikácie, ktoré slúžia na zlepšovanie a akreditáciu zručností v oblasti energetickej efektívnosti; poskytovať zdroje na výskum a predvádzanie a urýchlenie zavádzania malých technológií a mikrotechnológií na výrobu energie a na optimalizáciu pripojenia týchto zariadení do sústavy; byť napojené na programy, v rámci ktorých sa vykonáva činnosť na podporu energetickej hospodárnosti vo všetkých obydliach v záujme predchádzania energetickej chudobe a podnecovania majiteľov prenajímaných obydlí, aby sa usilovali dosiahnuť čo najvyššiu energetickú hospodárnosť týchto obydlí; poskytovať náležité zdroje na podporu sociálneho dialógu a určovania noriem so zameraním na zlepšenie energetickej efektívnosti a zabezpečenie dobrých pracovných podmienok a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. |
| --- | --- |

(112)

Nástroje financovania by mohli takisto poskytovať náležité zdroje na podporu programov odbornej prípravy a certifikácie, ktoré slúžia na zlepšovanie a akreditáciu zručností v oblasti energetickej efektívnosti; poskytovať zdroje na výskum a predvádzanie a urýchlenie zavádzania malých technológií a mikrotechnológií na výrobu energie a na optimalizáciu pripojenia týchto zariadení do sústavy; byť napojené na programy, v rámci ktorých sa vykonáva činnosť na podporu energetickej hospodárnosti vo všetkých obydliach v záujme predchádzania energetickej chudobe a podnecovania majiteľov prenajímaných obydlí, aby sa usilovali dosiahnuť čo najvyššiu energetickú hospodárnosť týchto obydlí; poskytovať náležité zdroje na podporu sociálneho dialógu a určovania noriem so zameraním na zlepšenie energetickej efektívnosti a zabezpečenie dobrých pracovných podmienok a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

| (113) | Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel.
  Komisia a členské štáty by mali poskytovať regionálnym a miestnym orgánom verejnej správy primerané informácie o takýchto programoch. Iniciatíva Dohovor primátorov a starostov by mohla byť jedným z nástrojov na poskytovanie primeraných informácií. |
| --- | --- |

(113)

Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovačné mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel.
  Komisia a členské štáty by mali poskytovať regionálnym a miestnym orgánom verejnej správy primerané informácie o takýchto programoch. Iniciatíva Dohovor primátorov a starostov by mohla byť jedným z nástrojov na poskytovanie primeraných informácií.

| (114) | Pri plnení cieľa energetickej efektívnosti by Komisia mala monitorovať vplyv relevantných opatrení na smernicu 2003/87/ES o vytvorení systému Únie obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (ETS) s cieľom uchovať stimuly v rámci systému ETS, ktorými sa odmeňujú nízkouhlíkové investície, a pripraviť odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS, na budúce potrebné inovácie. Bude potrebné, aby monitorovala vplyv na tie priemyselné odvetvia, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ako sa to určuje v rozhodnutí Komisie 2014/746/EÚ (51), s cieľom zabezpečiť, aby táto smernica podporila rozvoj týchto odvetví, a nie aby mu bránila. |
| --- | --- |

(114)

Pri plnení cieľa energetickej efektívnosti by Komisia mala monitorovať vplyv relevantných opatrení na smernicu 2003/87/ES o vytvorení systému Únie obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (ETS) s cieľom uchovať stimuly v rámci systému ETS, ktorými sa odmeňujú nízkouhlíkové investície, a pripraviť odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS, na budúce potrebné inovácie. Bude potrebné, aby monitorovala vplyv na tie priemyselné odvetvia, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ako sa to určuje v rozhodnutí Komisie 2014/746/EÚ (51), s cieľom zabezpečiť, aby táto smernica podporila rozvoj týchto odvetví, a nie aby mu bránila.

| (115) | Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie v rámci Programu InvestEU a financovaním zo strany Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“), ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti. |
| --- | --- |

(115)

Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie v rámci Programu InvestEU a financovaním zo strany Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“), ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti.

| (116) | Medziodvetvové právne predpisy predstavujú solídny základ ochrany spotrebiteľa pri širokej palete energetických služieb a je pravdepodobné, že sa budú ďalej vyvíjať. Napriek tomu by sa mali jednoznačne stanoviť určité základné zmluvné práva odberateľov. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach v súvislosti s odvetvím energetiky. |
| --- | --- |

(116)

Medziodvetvové právne predpisy predstavujú solídny základ ochrany spotrebiteľa pri širokej palete energetických služieb a je pravdepodobné, že sa budú ďalej vyvíjať. Napriek tomu by sa mali jednoznačne stanoviť určité základné zmluvné práva odberateľov. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach v súvislosti s odvetvím energetiky.

| (117) | Zárukou väčšej ochrany spotrebiteľa sú účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť postupy rýchleho a účinného vybavovania sťažností. |
| --- | --- |

(117)

Zárukou väčšej ochrany spotrebiteľa sú účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť postupy rýchleho a účinného vybavovania sťažností.

| (118) | S cieľom vyhodnotiť účinnosť tejto smernice by sa mala stanoviť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie tejto smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2027. Uvedené preskúmanie by malo umožniť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácie. |
| --- | --- |

(118)

S cieľom vyhodnotiť účinnosť tejto smernice by sa mala stanoviť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie tejto smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2027. Uvedené preskúmanie by malo umožniť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácie.

| (119) | Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti. |
| --- | --- |

(119)

Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.

| (119a) | Vzhľadom na osobitosti najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o energetické prepojenie, výrobu, dodávku, spotrebu a zvýšené riziko energetickej chudoby, by sa mala venovať osobitná pozornosť najvzdialenejším regiónom a ich obyvateľom pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici. |
| --- | --- |

(119a)

Vzhľadom na osobitosti najvzdialenejších regiónov, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o energetické prepojenie, výrobu, dodávku, spotrebu a zvýšené riziko energetickej chudoby, by sa mala venovať osobitná pozornosť najvzdialenejším regiónom a ich obyvateľom pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici.

| (120) | Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu a iné nosiče energie. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v prílohe II k tejto smernici. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kombinovanej výroby sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Hodnota faktora primárnej energie sa vzťahuje k roku 2018 a vychádza z interpolovaných údajov najnovšej verzie referenčného scenára PRIMES na roky 2015 a 2020 upravených o údaje Eurostatu do roku 2016. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch ENTSO-E . |
| --- | --- |

(120)

Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu a iné nosiče energie. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v prílohe II k tejto smernici. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kombinovanej výroby sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Hodnota faktora primárnej energie sa vzťahuje k roku 2018 a vychádza z interpolovaných údajov najnovšej verzie referenčného scenára PRIMES na roky 2015 a 2020 upravených o údaje Eurostatu do roku 2016. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch ENTSO-E .

| (121) | Úspory energie vyplývajúce z uplatňovania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie. |
| --- | --- |

(121)

Úspory energie vyplývajúce z uplatňovania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie.

| (122) | V súlade so stratégiou energetickej únie a zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení. V tejto smernici by sa štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti mali chápať ako požiadavka na vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude presne odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení. |
| --- | --- |

(122)

V súlade so stratégiou energetickej únie a zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení. V tejto smernici by sa štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti mali chápať ako požiadavka na vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude presne odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení.

| (123) | Energiou, ktorá sa na budovách alebo v nich získava z obnoviteľných zdrojov, sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie v súlade s metodikou výpočtu stanovenou v tejto smernici zohľadniť úspory energie vyplývajúce z politických opatrení na podporu technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív by sa nemali započítavať. |
| --- | --- |

(123)

Energiou, ktorá sa na budovách alebo v nich získava z obnoviteľných zdrojov, sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie v súlade s metodikou výpočtu stanovenou v tejto smernici zohľadniť úspory energie vyplývajúce z politických opatrení na podporu technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív by sa nemali započítavať.

| (124) | Niektoré zo zmien zavedených touto smernicou si môžu vyžadovať následnú zmenu nariadenia (EÚ) 2018/1999, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi oboma právnymi aktmi. Nové ustanovenia, predovšetkým ustanovenia týkajúce sa stanovenia
  záväzných
  národných príspevkov,
  trajektórií a míľnikov,
  mechanizmov preklenutia rozdielov a nahlasovacích povinností, by sa mali zjednodušiť a zaviesť do zmenenej verzie uvedeného nariadenia. Vzhľadom na zmeny navrhované v tejto smernici môže existovať potreba preskúmať aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999. Dodatočné požiadavky na nahlasovanie a monitorovanie by nemali viesť k vzniku paralelného systému nahlasovania, ale vzťahoval by sa na ne existujúci rámec monitorovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Niektoré zo zmien zavedených touto smernicou si môžu vyžadovať následnú zmenu nariadenia (EÚ) 2018/1999, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi oboma právnymi aktmi. Nové ustanovenia, predovšetkým ustanovenia týkajúce sa stanovenia
  záväzných
  národných príspevkov,
  trajektórií a míľnikov,
  mechanizmov preklenutia rozdielov a nahlasovacích povinností, by sa mali zjednodušiť a zaviesť do zmenenej verzie uvedeného nariadenia. Vzhľadom na zmeny navrhované v tejto smernici môže existovať potreba preskúmať aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999. Dodatočné požiadavky na nahlasovanie a monitorovanie by nemali viesť k vzniku paralelného systému nahlasovania, ale vzťahoval by sa na ne existujúci rámec monitorovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| (125) | Komisia by na podporu praktického vykonávania tejto smernice na celoštátnej, regionálne i miestnej úrovni mala aj naďalej podporovať výmenu skúseností z praxe, referenčné porovnávanie, činnosti vytvárania sietí, ako aj inovačné postupy na online platforme. |
| --- | --- |

(125)

Komisia by na podporu praktického vykonávania tejto smernice na celoštátnej, regionálne i miestnej úrovni mala aj naďalej podporovať výmenu skúseností z praxe, referenčné porovnávanie, činnosti vytvárania sietí, ako aj inovačné postupy na online platforme.

| (126) | Ciele tejto smernice, a to do roku 2020 dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie v oblasti energetickej efektívnosti a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti a dosahovanie klimatickej neutrality nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, a preto môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(126)

Ciele tejto smernice, a to do roku 2020 dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie v oblasti energetickej efektívnosti a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti a dosahovanie klimatickej neutrality nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, a preto môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (127) | S cieľom umožniť prispôsobenie sa technickému pokroku a zmenám v distribúcii zdrojov energie by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o preskúmanie harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti stanovených na základe tejto smernice a v súvislosti s hodnotami, metódami výpočtu, predvoleným koeficientom primárnej energie a požiadavkami v prílohách k tejto smernici. |
| --- | --- |

(127)

S cieľom umožniť prispôsobenie sa technickému pokroku a zmenám v distribúcii zdrojov energie by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o preskúmanie harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti stanovených na základe tejto smernice a v súvislosti s hodnotami, metódami výpočtu, predvoleným koeficientom primárnej energie a požiadavkami v prílohách k tejto smernici.

| (128) | Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (52). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(128)

Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (52). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (129) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (53). |
| --- | --- |

(129)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tejto smernice by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (53).

| (130) | Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcou smernicou. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z predchádzajúcej smernice. |
| --- | --- |

(130)

Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcou smernicou. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z predchádzajúcej smernice.

| (131) | Touto smernicou by nemali byť dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc stanovených v časti B prílohy XV do vnútroštátnych právnych predpisov, |
| --- | --- |

(131)

Touto smernicou by nemali byť dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc stanovených v časti B prílohy XV do vnútroštátnych právnych predpisov,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI, VYMEDZENIE POJMOV A CIELE ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Touto smernicou sa stanovuje spoločný rámec opatrení na podporu energetickej efektívnosti v Únii s cieľom zabezpečiť dosiahnutie 
  záväzného
  cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti
  a umožniť ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti, čo prispeje k vykonávaniu Parížskej dohody a k bezpečnosti dodávok energie v Únii znížením jej závislosti od dovozu energie vrátane fosílnych palív a zároveň k transformácii energetických vzťahov Únie s partnermi z tretích krajín smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrality.

Táto smernica stanovuje pravidlá na realizáciu energetickej efektívnosti ako priority vo všetkých odvetviach, odstránenie prekážok na trhu s energiou a prekonanie zlyhaní trhu, ktoré bránia efektívnosti pri dodávke,
  prenose, uskladňovaní
  a využívaní energie. Takisto stanovuje zavedenie
  záväzných
  národných príspevkov k energetickej efektívnosti do roku 2030.

Táto smernica prispieva k implementácii zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a teda k tomu, aby Únia bola inkluzívnou, spravodlivou a prosperujúcou spoločnosťou s moderným konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje.

2.   Požiadavky ustanovené v tejto smernici sú minimálnymi požiadavkami a nebránia žiadnemu členskému štátu zachovať alebo zaviesť prísnejšie opatrenia. Takéto opatrenia musia byť v súlade s právom Únie. V prípade, že vnútroštátne právne predpisy stanovujú prísnejšie opatrenia, členské štáty ich oznámia Komisii.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „energia“ sú všetky formy energetických produktov, palivá, teplo, energia z obnoviteľných zdrojov, elektrina alebo každá iná forma energie, ako sú vymedzené v článku 2 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (54); |
| --- | --- |

1.

„energia“ sú všetky formy energetických produktov, palivá, teplo, energia z obnoviteľných zdrojov, elektrina alebo každá iná forma energie, ako sú vymedzené v článku 2 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (54);

| 2. | „prvoradosť energetickej efektívnosti“ je „prvoradosť energetickej efektívnosti“, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

2.

„prvoradosť energetickej efektívnosti“ je „prvoradosť energetickej efektívnosti“, ako sa vymedzuje v článku 2 bode 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| 3. | „energetický systém“ je systém koncipovaný v prvom rade na poskytovanie energetických služieb na nasýtenie dopytu odvetví konečnej spotreby po energii v podobe tepla, paliva a elektriny; |
| --- | --- |

3.

„energetický systém“ je systém koncipovaný v prvom rade na poskytovanie energetických služieb na nasýtenie dopytu odvetví konečnej spotreby po energii v podobe tepla, paliva a elektriny;

| 3a. | „efektívnosť systému“ je výber energeticky efektívnych riešení, ak umožňujú aj nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie, dodatočnú flexibilitu a efektívne využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

3a.

„efektívnosť systému“ je výber energeticky efektívnych riešení, ak umožňujú aj nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie, dodatočnú flexibilitu a efektívne využívanie zdrojov;

| 4. | „primárna energetická spotreba“ je hrubá dostupná energia s výnimkou paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, konečnej neenergetickej spotreby, tepla z okolitého prostredia
  a geotermálnej energie využívanej v tepelných čerpadlách
  ; |
| --- | --- |

4.

„primárna energetická spotreba“ je hrubá dostupná energia s výnimkou paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, konečnej neenergetickej spotreby, tepla z okolitého prostredia
  a geotermálnej energie využívanej v tepelných čerpadlách
  ;

| 5. | „konečná energetická spotreba“ je všetka energia dodaná do priemyslu, dopravy (vrátane spotreby energie v medzinárodnom letectve), domácností, verejných a súkromných služieb, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a rybárstva a iným konečným spotrebiteľom (koneční spotrebitelia energie) . Vylúčená je spotreba energie v prípade paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, teplo z okolitého prostredia,
  geotermálna energia využívaná v tepelných čerpadlách
  a dodávky do sektora premeny energie, odvetvie energetiky a straty v dôsledku prenosu a distribúcie [uplatňuje sa vymedzenie pojmov v prílohe A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008]; |
| --- | --- |

5.

„konečná energetická spotreba“ je všetka energia dodaná do priemyslu, dopravy (vrátane spotreby energie v medzinárodnom letectve), domácností, verejných a súkromných služieb, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a rybárstva a iným konečným spotrebiteľom (koneční spotrebitelia energie) . Vylúčená je spotreba energie v prípade paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, teplo z okolitého prostredia,
  geotermálna energia využívaná v tepelných čerpadlách
  a dodávky do sektora premeny energie, odvetvie energetiky a straty v dôsledku prenosu a distribúcie [uplatňuje sa vymedzenie pojmov v prílohe A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008];

| 6. | „energetická účinnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a energetickým vstupom; |
| --- | --- |

6.

„energetická účinnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a energetickým vstupom;

| 7. | „úspory energie“ je množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie; |
| --- | --- |

7.

„úspory energie“ je množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie;

| 8. | „zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zvýšenie energetickej účinnosti v dôsledku technologických zmien, zmien správania a/alebo hospodárskych zmien; |
| --- | --- |

8.

„zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zvýšenie energetickej účinnosti v dôsledku technologických zmien, zmien správania a/alebo hospodárskych zmien;

| 9. | „energetická služba“ je hmotný prospech, úžitok alebo statok získaný kombináciou energie s energeticky účinnou technológiou alebo s činnosťou, ktorá môže zahŕňať prevádzku, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v dôsledku ktorej za bežných okolností preukázateľne dochádza k overiteľnému a merateľnému alebo odhadnuteľnému zlepšeniu energetickej efektívnosti alebo k úsporám primárnej energie; |
| --- | --- |

9.

„energetická služba“ je hmotný prospech, úžitok alebo statok získaný kombináciou energie s energeticky účinnou technológiou alebo s činnosťou, ktorá môže zahŕňať prevádzku, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v dôsledku ktorej za bežných okolností preukázateľne dochádza k overiteľnému a merateľnému alebo odhadnuteľnému zlepšeniu energetickej efektívnosti alebo k úsporám primárnej energie;

| 10. | „verejné subjekty“ sú „verejní obstarávatelia“ v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (55); |
| --- | --- |

10.

„verejné subjekty“ sú „verejní obstarávatelia“ v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (55);

| 10a. | „budovy na sociálne účely“ sú budovy, v ktorých sídlia výlučne iné subjekty ako verejné orgány, ktoré sú financované z verejných zdrojov a ktoré poskytujú služby všeobecného záujmu, ako sú vzdelávanie, zdravotníctvo, sociálne služby alebo sociálne bývanie; |
| --- | --- |

10a.

„budovy na sociálne účely“ sú budovy, v ktorých sídlia výlučne iné subjekty ako verejné orgány, ktoré sú financované z verejných zdrojov a ktoré poskytujú služby všeobecného záujmu, ako sú vzdelávanie, zdravotníctvo, sociálne služby alebo sociálne bývanie;

| 11. | „celková úžitková podlahová plocha“ je podlahová plocha budovy alebo časti budovy, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia; |
| --- | --- |

11.

„celková úžitková podlahová plocha“ je podlahová plocha budovy alebo časti budovy, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia;

| 12. | „verejní obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia, ako sa vymedzujú v článku 6 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ, článku 2 ods. 1 smernice 2014/24/EÚ a článku 3 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

12.

„verejní obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia, ako sa vymedzujú v článku 6 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ, článku 2 ods. 1 smernice 2014/24/EÚ a článku 3 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ;

| 13. | „obstarávatelia“ sú obstarávatelia, ako sa vymedzujú v smernici 2014/23/EÚ a smernici 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

13.

„obstarávatelia“ sú obstarávatelia, ako sa vymedzujú v smernici 2014/23/EÚ a smernici 2014/25/EÚ;

| 14. | „systém energetického manažérstva“ je súbor vzájomne súvisiacich alebo vzájomne pôsobiacich prvkov plánu, ktorým sa stanovuje cieľ energetickej efektívnosti a stratégia na dosiahnutie tohto cieľa vrátane monitorovania skutočnej spotreby energie, opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti a merania pokroku; |
| --- | --- |

14.

„systém energetického manažérstva“ je súbor vzájomne súvisiacich alebo vzájomne pôsobiacich prvkov plánu, ktorým sa stanovuje cieľ energetickej efektívnosti a stratégia na dosiahnutie tohto cieľa vrátane monitorovania skutočnej spotreby energie, opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti a merania pokroku;

| 15. | „európska norma“ je norma prijatá Európskym výborom pre normalizáciu, Európskym výborom pre normalizáciu v elektrotechnike alebo Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy a sprístupnená na verejné používanie; |
| --- | --- |

15.

„európska norma“ je norma prijatá Európskym výborom pre normalizáciu, Európskym výborom pre normalizáciu v elektrotechnike alebo Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy a sprístupnená na verejné používanie;

| 16. | „medzinárodná norma“ je norma prijatá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu a sprístupnená verejnosti; |
| --- | --- |

16.

„medzinárodná norma“ je norma prijatá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu a sprístupnená verejnosti;

| 17. | „povinný subjekt“ je distribútor energie alebo maloobchodná energetická spoločnosť alebo prevádzkovateľ prepravnej siete, ktorí sú viazaní národnými povinnými schémami energetickej efektívnosti uvedenými v článku 9; |
| --- | --- |

17.

„povinný subjekt“ je distribútor energie alebo maloobchodná energetická spoločnosť alebo prevádzkovateľ prepravnej siete, ktorí sú viazaní národnými povinnými schémami energetickej efektívnosti uvedenými v článku 9;

| 18. | „poverený subjekt“ je právnická osoba, na ktorú vláda alebo iný verejný subjekt delegovali právomoc vypracovať, riadiť alebo prevádzkovať finančnú schému v ich mene; |
| --- | --- |

18.

„poverený subjekt“ je právnická osoba, na ktorú vláda alebo iný verejný subjekt delegovali právomoc vypracovať, riadiť alebo prevádzkovať finančnú schému v ich mene;

| 19. | „zúčastňujúci sa subjekt“ je podnik alebo verejný subjekt, ktorý sa zaviazal dosiahnuť určité ciele v rámci dobrovoľnej dohody alebo na ktorý sa vzťahuje vnútroštátny nástroj regulačnej politiky; |
| --- | --- |

19.

„zúčastňujúci sa subjekt“ je podnik alebo verejný subjekt, ktorý sa zaviazal dosiahnuť určité ciele v rámci dobrovoľnej dohody alebo na ktorý sa vzťahuje vnútroštátny nástroj regulačnej politiky;

| 20. | „vykonávajúci orgán verejnej moci“ je orgán spravovaný verejným právom, ktorý je zodpovedný za vykonávanie alebo monitorovanie zdaňovania energie alebo uhlíka, finančných schém a nástrojov, fiškálnych stimulov, štandardov a noriem, programov energetického označovania, odbornej prípravy alebo vzdelávania; |
| --- | --- |

20.

„vykonávajúci orgán verejnej moci“ je orgán spravovaný verejným právom, ktorý je zodpovedný za vykonávanie alebo monitorovanie zdaňovania energie alebo uhlíka, finančných schém a nástrojov, fiškálnych stimulov, štandardov a noriem, programov energetického označovania, odbornej prípravy alebo vzdelávania;

| 21. | „politické opatrenie“ je nástroj regulačnej, finančnej, fiškálnej, dobrovoľnej alebo informačnej povahy, ktorý bol v danom členskom štáte formálne stanovený a implementovaný s cieľom vytvoriť podporný rámec, požiadavky alebo stimuly, aby účastníci trhu poskytovali a nakupovali energetické služby a vykonávali iné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

21.

„politické opatrenie“ je nástroj regulačnej, finančnej, fiškálnej, dobrovoľnej alebo informačnej povahy, ktorý bol v danom členskom štáte formálne stanovený a implementovaný s cieľom vytvoriť podporný rámec, požiadavky alebo stimuly, aby účastníci trhu poskytovali a nakupovali energetické služby a vykonávali iné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti;

| 22. | „individuálne opatrenie“ je činnosť vykonaná v dôsledku politického opatrenia, ktorej výsledkom je overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenie energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

22.

„individuálne opatrenie“ je činnosť vykonaná v dôsledku politického opatrenia, ktorej výsledkom je overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenie energetickej efektívnosti;

| 23. | „distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane prevádzkovateľa distribučnej sústavy zodpovedná za distribúciu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, z ktorých sa energia predáva koncovým odberateľom; |
| --- | --- |

23.

„distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane prevádzkovateľa distribučnej sústavy zodpovedná za distribúciu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, z ktorých sa energia predáva koncovým odberateľom;

| 24. | „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ v zmysle článku 2 ods. 29 smernice (EÚ) 2019/944 , pokiaľ ide o elektrinu, a „prevádzkovateľ distribučnej siete“ v zmysle článku 2 ods. 6 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn; |
| --- | --- |

24.

„prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ v zmysle článku 2 ods. 29 smernice (EÚ) 2019/944 , pokiaľ ide o elektrinu, a „prevádzkovateľ distribučnej siete“ v zmysle článku 2 ods. 6 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn;

| 25. | „maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom; |
| --- | --- |

25.

„maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom;

| 26. | „koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre vlastnú konečnú spotrebu; |
| --- | --- |

26.

„koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre vlastnú konečnú spotrebu;

| 27. | „poskytovateľ energetických služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v zariadení alebo priestoroch koncového odberateľa; |
| --- | --- |

27.

„poskytovateľ energetických služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v zariadení alebo priestoroch koncového odberateľa;

| 27a. | „malý alebo stredný podnik“ alebo „MSP“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES
   (56); |
| --- | --- |

27a.

„malý alebo stredný podnik“ alebo „MSP“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES
   (56);

| 27b. | „mikropodnik“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 prílohy k odporúčaniu 2003/361/ES; |
| --- | --- |

27b.

„mikropodnik“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 prílohy k odporúčaniu 2003/361/ES;

| 28. | „energetický audit“ je systematický postup na účely získania dostatočných informácií o profile spotreby energie
  a hospodárenia
  budovy alebo skupiny budov, priemyselnej alebo obchodnej prevádzky alebo zariadenia alebo súkromných alebo verejných služieb a na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je určenie potenciálu nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov a správa o príslušných zisteniach; |
| --- | --- |

28.

„energetický audit“ je systematický postup na účely získania dostatočných informácií o profile spotreby energie
  a hospodárenia
  budovy alebo skupiny budov, priemyselnej alebo obchodnej prevádzky alebo zariadenia alebo súkromných alebo verejných služieb a na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je určenie potenciálu nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov a správa o príslušných zisteniach;

| 29. | „zmluva o energetickej efektívnosti“ je dohoda na zmluvnom základe uzatvorená medzi príjemcom a poskytovateľom opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti, ktorá sa overuje a monitoruje počas celého trvania zmluvného vzťahu, podľa ktorej sa za prácu, dodávky alebo služby v rámci opatrenia platí na základe zmluvne dohodnutej úrovne zlepšenia energetickej efektívnosti alebo iného dohodnutého kritéria energetickej efektívnosti, ako sú napríklad finančné úspory; |
| --- | --- |

29.

„zmluva o energetickej efektívnosti“ je dohoda na zmluvnom základe uzatvorená medzi príjemcom a poskytovateľom opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti, ktorá sa overuje a monitoruje počas celého trvania zmluvného vzťahu, podľa ktorej sa za prácu, dodávky alebo služby v rámci opatrenia platí na základe zmluvne dohodnutej úrovne zlepšenia energetickej efektívnosti alebo iného dohodnutého kritéria energetickej efektívnosti, ako sú napríklad finančné úspory;

| 30. | „inteligentný merací systém“ je „inteligentný merací systém“, ako sa vymedzuje v smernici (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

30.

„inteligentný merací systém“ je „inteligentný merací systém“, ako sa vymedzuje v smernici (EÚ) 2019/944;

| 30a. | „nabíjací bod“ je nabíjací bod v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 41 smernice ... [AFIR] – 2021/0223(COD); |
| --- | --- |

30a.

„nabíjací bod“ je nabíjací bod v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 41 smernice ... [AFIR] – 2021/0223(COD);

| 31. | „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ v zmysle článku 2 ods. 35 smernice (EÚ) 2019/944 v prípade elektriny a v prípade je to plynu „prevádzkovateľ prepravnej siete“ v zmysle smernice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

31.

„prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ v zmysle článku 2 ods. 35 smernice (EÚ) 2019/944 v prípade elektriny a v prípade je to plynu „prevádzkovateľ prepravnej siete“ v zmysle smernice 2009/73/ES;

| 32. | „kombinovaná výroba“ je výroba tepla a elektriny alebo mechanickej energie, ktorá prebieha v rovnakom čase a v jednom procese; |
| --- | --- |

32.

„kombinovaná výroba“ je výroba tepla a elektriny alebo mechanickej energie, ktorá prebieha v rovnakom čase a v jednom procese;

| 33. | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby vykurovania alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok inými procesmi výroby energie než je kombinovaná výroba; |
| --- | --- |

33.

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby vykurovania alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok inými procesmi výroby energie než je kombinovaná výroba;

| 34. | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené v procese kombinovanej výroby určené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple alebo chlade; |
| --- | --- |

34.

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené v procese kombinovanej výroby určené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple alebo chlade;

| 35. | „elektrina z kombinovanej výroby“ je elektrina vyrobená v procese spojenom s výrobou využiteľného tepla a vypočítaná v súlade s metodikou stanovenou v prílohe II; |
| --- | --- |

35.

„elektrina z kombinovanej výroby“ je elektrina vyrobená v procese spojenom s výrobou využiteľného tepla a vypočítaná v súlade s metodikou stanovenou v prílohe II;

| 36. | „vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba spĺňajúca kritériá stanovené v prílohe III; |
| --- | --- |

36.

„vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba spĺňajúca kritériá stanovené v prílohe III;

| 37. | „celková účinnosť“ je ročný súčet výroby elektriny a mechanickej energie a využiteľného tepla vydelený vstupujúcim palivom použitým na výrobu tepla v procese kombinovanej výroby a na hrubú výrobu elektriny a mechanickej energie; |
| --- | --- |

37.

„celková účinnosť“ je ročný súčet výroby elektriny a mechanickej energie a využiteľného tepla vydelený vstupujúcim palivom použitým na výrobu tepla v procese kombinovanej výroby a na hrubú výrobu elektriny a mechanickej energie;

| 38. | „pomer elektriny a tepla“ je pomer elektriny z kombinovanej výroby a využiteľného tepla pri prevádzke v režime úplnej kombinovanej výroby vychádzajúci z prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia; |
| --- | --- |

38.

„pomer elektriny a tepla“ je pomer elektriny z kombinovanej výroby a využiteľného tepla pri prevádzke v režime úplnej kombinovanej výroby vychádzajúci z prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia;

| 39. | „zariadenie kombinovanej výroby“ je zariadenie, ktoré je schopné pracovať v režime kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

39.

„zariadenie kombinovanej výroby“ je zariadenie, ktoré je schopné pracovať v režime kombinovanej výroby;

| 40. | „zariadenie kombinovanej výroby malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s inštalovaným výkonom nižším ako 1 MWe; |
| --- | --- |

40.

„zariadenie kombinovanej výroby malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s inštalovaným výkonom nižším ako 1 MWe;

| 41. | „zariadenie kombinovanej výroby veľmi malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s maximálnym výkonom nižším ako 50 kWe; |
| --- | --- |

41.

„zariadenie kombinovanej výroby veľmi malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s maximálnym výkonom nižším ako 50 kWe;

| 42. | „účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, ktorý spĺňa kritériá stanovené v článku 24; |
| --- | --- |

42.

„účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, ktorý spĺňa kritériá stanovené v článku 24;

| 43. | „účinné vykurovanie a chladenie“ je spôsob vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní so základným scenárom zachytávajúcim obvyklú situáciu merateľne zníži vstup primárnej energie potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému, a to nákladovo efektívnym spôsobom, ktorý sa posúdi analýzou nákladov a prínosov podľa tejto smernice, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu; |
| --- | --- |

43.

„účinné vykurovanie a chladenie“ je spôsob vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní so základným scenárom zachytávajúcim obvyklú situáciu merateľne zníži vstup primárnej energie potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému, a to nákladovo efektívnym spôsobom, ktorý sa posúdi analýzou nákladov a prínosov podľa tejto smernice, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu;

| 44. | „účinné individuálne vykurovanie a chladenie“ je spôsob dodávky individuálneho vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní s účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom merateľne zníži vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému alebo ktorý vyžaduje rovnaký vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov, avšak za nižších nákladov, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu; |
| --- | --- |

44.

„účinné individuálne vykurovanie a chladenie“ je spôsob dodávky individuálneho vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní s účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom merateľne zníži vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému alebo ktorý vyžaduje rovnaký vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov, avšak za nižších nákladov, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu;

| 45. | „dátové centrum“ je štruktúra alebo skupina štruktúr,
  ktoré sa používajú na umiestnenie, pripojenie a prevádzku počítačového systému/serverov a súvisiaceho
  vybavenia na ukladanie, spracúvanie a/
  alebo
  distribúciu údajov,
  ako aj súvisiace činnosti vymedzené v nariadení Komisie (EÚ) 2022/132
   (57); |
| --- | --- |

45.

„dátové centrum“ je štruktúra alebo skupina štruktúr,
  ktoré sa používajú na umiestnenie, pripojenie a prevádzku počítačového systému/serverov a súvisiaceho
  vybavenia na ukladanie, spracúvanie a/
  alebo
  distribúciu údajov,
  ako aj súvisiace činnosti vymedzené v nariadení Komisie (EÚ) 2022/132
   (57);

| 46. | „významná obnova“ je obnova, ktorej náklady presahujú 50 % investičných nákladov na nové porovnateľné zariadenie; |
| --- | --- |

46.

„významná obnova“ je obnova, ktorej náklady presahujú 50 % investičných nákladov na nové porovnateľné zariadenie;

| 47. | „agregátor“ je pojem, ktorý zodpovedá pojmu „nezávislý agregátor“ vymedzenému v článku 2 bode 19 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

47.

„agregátor“ je pojem, ktorý zodpovedá pojmu „nezávislý agregátor“ vymedzenému v článku 2 bode 19 smernice (EÚ) 2019/944;

| 48. | „energetická chudoba“ je
  neschopnosť domácnosti uspokojovať svoje základné potreby dodávok energie v súvislosti s cenovou nedostupnosťou a
  nedostatočný prístup k základným energetickým službám,
  ktoré zaručujú základnú úroveň pohodlia a zdravia,
  dôstojnú životnú úroveň a zdravie, vrátane primeraného
  vykurovania, teplej vody,
  chladenia, osvetlenia a energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách,
  spôsobená jedným z týchto faktorov alebo ich kombináciou: nedostatočný disponibilný príjem, vysoké výdavky na energiu a nízka energetická efektívnosť domov; |
| --- | --- |

48.

„energetická chudoba“ je
  neschopnosť domácnosti uspokojovať svoje základné potreby dodávok energie v súvislosti s cenovou nedostupnosťou a
  nedostatočný prístup k základným energetickým službám,
  ktoré zaručujú základnú úroveň pohodlia a zdravia,
  dôstojnú životnú úroveň a zdravie, vrátane primeraného
  vykurovania, teplej vody,
  chladenia, osvetlenia a energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách,
  spôsobená jedným z týchto faktorov alebo ich kombináciou: nedostatočný disponibilný príjem, vysoké výdavky na energiu a nízka energetická efektívnosť domov;

| 49. | „konečný spotrebiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá má v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku v bytovom dome alebo viacúčelovej budove s dodávkami tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja a ktorá nemá priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie; |
| --- | --- |

49.

„konečný spotrebiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá má v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku v bytovom dome alebo viacúčelovej budove s dodávkami tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja a ktorá nemá priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie;

| 50. | „rozdielnosť motivácie“ je nedostatok spravodlivej a opodstatneného rozdelenia finančných povinností a odmien súvisiacich s investíciami do energetickej efektívnosti medzi dotknutými aktérmi, napríklad medzi vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi jednotiek budov, alebo vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi bytových alebo viacúčelových budov |
| --- | --- |

50.

„rozdielnosť motivácie“ je nedostatok spravodlivej a opodstatneného rozdelenia finančných povinností a odmien súvisiacich s investíciami do energetickej efektívnosti medzi dotknutými aktérmi, napríklad medzi vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi jednotiek budov, alebo vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi bytových alebo viacúčelových budov

| 50a. | „stratégia zapojenia“ je stratégia, ktorá stanovuje ciele, rozvíja techniky a zavádza proces zapojenia všetkých príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej a miestnej úrovni vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, do procesu tvorby politiky, s cieľom zvýšiť informovanosť, získať spätnú väzbu o takýchto politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou; |
| --- | --- |

50a.

„stratégia zapojenia“ je stratégia, ktorá stanovuje ciele, rozvíja techniky a zavádza proces zapojenia všetkých príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej a miestnej úrovni vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, do procesu tvorby politiky, s cieľom zvýšiť informovanosť, získať spätnú väzbu o takýchto politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou;

| 50b. | „jednotné kontaktné miesto“ je jednotné miesto na poskytovanie poradenstva, usmernení a informácií. |
| --- | --- |

50b.

„jednotné kontaktné miesto“ je jednotné miesto na poskytovanie poradenstva, usmernení a informácií.

Článok 3

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti zabezpečujú, aby sa riešenia energetickej efektívnosti
  vrátane zdrojov na strane dopytu a flexibility systému posudzovali pri navrhovaní a
  plánovaní
  politických rozhodnutí, ako aj
  dôležitých investíciách súvisiacich s týmito odvetviami:

| a) | energetické systémy a |
| --- | --- |

a)

energetické systémy a

| b) | iné než energetické odvetvia, ak majú vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť,
  vrátane budov, dopravy, vodného hospodárstva, informačných a komunikačných technológií (IKT), poľnohospodárstva a finančného sektora. |
| --- | --- |

b)

iné než energetické odvetvia, ak majú vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť,
  vrátane budov, dopravy, vodného hospodárstva, informačných a komunikačných technológií (IKT), poľnohospodárstva a finančného sektora.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti
  a v prípade potreby vrátane začlenenia odvetvia


  a medziodvetvových vplyvov
  overovali príslušné subjekty v prípadoch, keď sú rozhodnutia o politikách, plánovaní a investíciách podmienené schválením a požiadavkami na monitorovanie.

2a.
     
  Pri uplatňovaní tohto článku členské štáty zohľadnia odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749
   (58).

3.   Členské štáty pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti:

| a) | vypracujú, uplatňujú a zverejňujú metodiku
  nákladov a výnosov,
  ktorá umožňuje riadne posúdenie širších prínosov riešení energetickej efektívnosti so zohľadnením celého životného cyklu a predpokladaného vývoja, systémovej a nákladovej efektívnosti, bezpečnosti dodávok a kvantifikáciu zo spoločenského, zdravotného, hospodárskeho hľadiska a z hľadiska klimatickej neutrality; |
| --- | --- |

a)

vypracujú, uplatňujú a zverejňujú metodiku
  nákladov a výnosov,
  ktorá umožňuje riadne posúdenie širších prínosov riešení energetickej efektívnosti so zohľadnením celého životného cyklu a predpokladaného vývoja, systémovej a nákladovej efektívnosti, bezpečnosti dodávok a kvantifikáciu zo spoločenského, zdravotného, hospodárskeho hľadiska a z hľadiska klimatickej neutrality;

| aa) | zabezpečia, aby uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti malo pozitívny vplyv na riešenie energetickej chudoby; |
| --- | --- |

aa)

zabezpečia, aby uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti malo pozitívny vplyv na riešenie energetickej chudoby;

| b) | určia subjekt zodpovedný za monitorovanie uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a vplyvov
  regulačných rámcov vrátane finančných predpisov
  , rozhodnutí o plánovaní, politikách a investíciách na spotrebu energie a energetickú efektívnosť
  a energetické systémy
  ; |
| --- | --- |

b)

určia subjekt zodpovedný za monitorovanie uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a vplyvov
  regulačných rámcov vrátane finančných predpisov
  , rozhodnutí o plánovaní, politikách a investíciách na spotrebu energie a energetickú efektívnosť
  a energetické systémy
  ;

| ba) | zabezpečia, aby boli uskutočnené investície environmentálne udržateľné vo všetkých fázach energetického hodnotového reťazca, a pri prechode na klimatickú neutralitu uplatňujú zásady obehovosti; |
| --- | --- |

ba)

zabezpečia, aby boli uskutočnené investície environmentálne udržateľné vo všetkých fázach energetického hodnotového reťazca, a pri prechode na klimatickú neutralitu uplatňujú zásady obehovosti;

| c) | Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 nahlasujú, ako sa zásada
  prvoradosti energetickej efektívnosti
  zohľadnila vo vnútroštátnych, regionálnych
  a miestnych
  rozhodnutiach o plánovaní, politikách a investíciách týkajúcich sa národných a regionálnych energetických systémov
  a neenergetických odvetví, ak tieto odvetvia majú vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť, okrem iného vrátane:










  i) | posúdenia systematického uplatňovania a prínosov zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v energetických systémoch, najmä vo vzťahu k spotrebe energie; |
| --- | --- | --- |

c)

Komisii ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 nahlasujú, ako sa zásada
  prvoradosti energetickej efektívnosti
  zohľadnila vo vnútroštátnych, regionálnych
  a miestnych
  rozhodnutiach o plánovaní, politikách a investíciách týkajúcich sa národných a regionálnych energetických systémov
  a neenergetických odvetví, ak tieto odvetvia majú vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť, okrem iného vrátane:

i)

posúdenia systematického uplatňovania a prínosov zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v energetických systémoch, najmä vo vzťahu k spotrebe energie;

| ii) | zoznamu opatrení prijatých na odstránenie akýchkoľvek zbytočných regulačných alebo neregulačných prekážok uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a riešení na strane dopytu, a to aj identifikáciou vnútroštátnych právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v rozpore so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

ii)

zoznamu opatrení prijatých na odstránenie akýchkoľvek zbytočných regulačných alebo neregulačných prekážok uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a riešení na strane dopytu, a to aj identifikáciou vnútroštátnych právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v rozpore so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

3a.
     
  Komisia prijme do ... [šesť mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice] delegovaný akt, ktorým doplní túto smernicu stanovením spoločného všeobecného rámca vrátane dohľadu, monitorovania a postupu podávania správ, ktorý môžu členské štáty použiť používať pri navrhovaní metodík na základe nákladov a prínosov uvedených v odseku 3 písm. a), s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a zároveň ponechať členským štátom možnosť prispôsobiť sa vnútroštátnym a miestnym okolnostiam.

Článok 4

Ciele v oblasti energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne
  40
   % v roku 2030
  v konečnej spotrebe energie a 42,5 % v primárnej spotrebe energie
  v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku
  2007
  , aby konečná energetická spotreba Únie v roku 2030 nepresiahla
  740
   Mtoe a jej primárna energetická spotreba nepresiahla
  960
   Mtoe (59).

2.   Každý členský štát stanoví
  záväzné
  národné príspevky k dosahovaniu energetickej efektívnosti pri primárnej a konečnej energetickej spotrebe v snahe kolektívne dosiahnuť záväznú únijnú cieľovú hodnotu stanovenú v odseku 1. Členské štáty tieto príspevky spolu s trajektóriou s 
  dvoma referenčnými bodmi (míľnikmi) v roku 2025 a 2027
  oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi stanovenými v daných článkoch.
  Členské štáty pri stanovovaní svojich záväzných národných príspevkov používajú
  vzorec vymedzený v prílohe I k tejto smernici a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali.

Členské štáty vo svojich národných príspevkoch k energetickej efektívnosti stanovia aj podiely spotreby energie jednotlivých odvetví konečného použitia energie, ako sa vymedzuje v nariadení (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, vrátane odvetvia priemyslu, bytových budov, služieb a dopravy. Takisto uvádzajú prognózy spotreby energie v oblasti ▌IKT ▌.

Pri stanovení týchto príspevkov, členské štáty zohľadnia:

| a) | skutočnosť, že spotreba energie Únie v roku 2030 nesmie presiahnuť
  740
  Mtoe konečnej energetickej spotreby alebo
  960
  Mtoe primárnej energetickej spotreby; |
| --- | --- |

a)

skutočnosť, že spotreba energie Únie v roku 2030 nesmie presiahnuť
  740
  Mtoe konečnej energetickej spotreby alebo
  960
  Mtoe primárnej energetickej spotreby;

| b) | opatrenia stanovené v tejto smernici; |
| --- | --- |

b)

opatrenia stanovené v tejto smernici;

| c) | iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členských štátoch a na úrovni Únie; |
| --- | --- |

c)

iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členských štátoch a na úrovni Únie;

| d) | nasledujúce
  relevantné faktory ovplyvňujúce úsilie o efektívnosť
  zahrnuté do vzorca stanoveného v prílohe I:








  i) | kolektívna úroveň ambícií potrebná na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy; |
| --- | --- | --- |

d)

nasledujúce
  relevantné faktory ovplyvňujúce úsilie o efektívnosť
  zahrnuté do vzorca stanoveného v prílohe I:

i)

kolektívna úroveň ambícií potrebná na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy;

| ii) | spravodlivé rozdelenie úsilia v celej Únii; |
| --- | --- |

ii)

spravodlivé rozdelenie úsilia v celej Únii;

| iii) | energetická náročnosť hospodárstva; |
| --- | --- |

iii)

energetická náročnosť hospodárstva;

| iv) | zostávajúci potenciál nákladovo efektívnych úspor energie; |
| --- | --- |

iv)

zostávajúci potenciál nákladovo efektívnych úspor energie;

| e) | iné vnútroštátne
  faktory
  ovplyvňujúce spotrebu energie, najmä:






  i) | vývoj a prognózu HDP; |
| --- | --- | --- |

e)

iné vnútroštátne
  faktory
  ovplyvňujúce spotrebu energie, najmä:

i)

vývoj a prognózu HDP;

| ii) | zmeny v dovoze a vývoze energie, vývoj energetického mixu a zavádzanie nových udržateľných palív; |
| --- | --- |

ii)

zmeny v dovoze a vývoze energie, vývoj energetického mixu a zavádzanie nových udržateľných palív;

| iii) | rozvoj všetkých obnoviteľných zdrojov energie, jadrovú energiu, zachytávanie a ukladanie uhlíka; |
| --- | --- |

iii)

rozvoj všetkých obnoviteľných zdrojov energie, jadrovú energiu, zachytávanie a ukladanie uhlíka;

| iv) | dekarbonizáciu energeticky náročných priemyselných odvetví; |
| --- | --- |

iv)

dekarbonizáciu energeticky náročných priemyselných odvetví;

| iv a) | úroveň ambícií v národných plánoch dekarbonizácie/klimatickej neutrality. |
| --- | --- |

iv a)

úroveň ambícií v národných plánoch dekarbonizácie/klimatickej neutrality.

Ak členské štáty zohľadnia vnútroštátne faktory uvedené v treťom pododseku písm. e), nesmie to viesť k nesplneniu cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia posúdi, či je spoločný príspevok členských štátov dostatočný na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti, a posúdi, či sú príspevky v súlade s dosahovaním míľnikov. Ak dospeje k záveru, že spoločný príspevok nie je dostatočný, do dvoch mesiacov od oznámenia vnútroštátnych príspevkov členských štátov k energetickej efektívnosti navrhne každému členskému štátu upravený vnútroštátny príspevok k energetickej efektívnosti, ktorým sa zabezpečí, že spoločný príspevok členských štátov dosiahne cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti. Pri uplatňovaní tohto mechanizmu Komisia zabezpečí, aby neexistoval rozdiel v primárnej a konečnej spotrebe energie medzi súčtom vnútroštátnych príspevkov členských štátov a cieľom Únie v oblasti energetickej efektívnosti.

3.   Komisia na základe posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  posúdi pokrok členských štátov pri dosahovaní ich záväzných vnútroštátnych príspevkov a míľnikov uvedených v odseku 2 tohto článku. Ak Komisia na základe posúdenia skonštatuje
  nedostatočný pokrok pri napĺňaní príspevkov k energetickej efektívnosti, členské štáty, ktoré presahujú svoje ▌trajektórie
  a míľniky
  uvedené v odseku 2 tohto článku, zabezpečia, aby sa do jedného roka odo dňa doručenia posúdenia Komisie vykonali dodatočné opatrenia s cieľom zabezpečiť že znovu začnú dosahovať svoje príspevky k energetickej efektívnosti. Tieto dodatočné opatrenia zahŕňajú okrem iného tieto opatrenia:

| a) | vnútroštátne opatrenia zamerané na dosahovanie ďalších úspor energie vrátane silnejšej podpory pri vývoji projektov na vykonávanie investičných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátne opatrenia zamerané na dosahovanie ďalších úspor energie vrátane silnejšej podpory pri vývoji projektov na vykonávanie investičných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti;

| b) | sprísnenie povinnosti úspor energie stanovenej v článku 8; |
| --- | --- |

b)

sprísnenie povinnosti úspor energie stanovenej v článku 8;

| c) | prispôsobenie danej povinnosti pre verejný sektor; |
| --- | --- |

c)

prispôsobenie danej povinnosti pre verejný sektor;

| d) | dobrovoľný finančný príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti uvedeného v článku 28 alebo do iného nástroja financovania zameraného na energetickú efektívnosť, pričom ročné finančné príspevky musia zodpovedať investíciám požadovaným na dosiahnutie ▌trajektórie. |
| --- | --- |

d)

dobrovoľný finančný príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti uvedeného v článku 28 alebo do iného nástroja financovania zameraného na energetickú efektívnosť, pričom ročné finančné príspevky musia zodpovedať investíciám požadovaným na dosiahnutie ▌trajektórie.

Ak členský štát presahuje ▌trajektóriu uvedenú v odseku 2 tohto článku, zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vysvetlenie
  opatrení, ktoré prijme
  na preklenutie rozdielu a zaručenia dosiahnutia svojich národných príspevkov k energetickej efektívnosti
  a očakávaný objem úspor energie, ktorý má každé opatrenie priniesť.

Komisia posúdi, či sú vnútroštátne opatrenia uvedené v tomto odseku dostatočné na dosiahnutie cieľových hodnôt Únie v oblasti energetickej efektívnosti. Ak skonštatuje, že vnútroštátne opatrenia nie sú dostatočné, v prípade potreby navrhne opatrenia a vykoná svoju právomoc na úrovni Únie v snahe zabezpečiť predovšetkým dosiahnutie cieľových hodnôt Únie v oblasti energetickej efektívnosti vytýčených na rok 2030.

4.   Komisia do 31. decembra 2026 posúdi akékoľvek metodické zmeny pri údajoch nahlasovaných podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pri metodike výpočtu energetickej bilancie a energetických modeloch využívania energie v Európe a v prípade potreby navrhne technické úpravy výpočtov týkajúcich sa cieľových hodnôt Únie do roku 2030 so zámerom udržať úroveň ambícií stanovenú v odseku 1 tohto článku.'

KAPITOLA II

KAPITOLA II

VZOROVÁ ÚLOHA VEREJNÉHO SEKTORA

VZOROVÁ ÚLOHA VEREJNÉHO SEKTORA

Článok 5

Verejný sektor ako vzor v oblasti energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne aspoň o 
  2 %
  v porovnaní s rokom X-2 (X je rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice).

Členské štáty môžu pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území.

2.   Členské štáty do svojich národných energetických a klimatických plánov a ich aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnú zoznam
  všetkých
  verejných subjektov, ktoré prispievajú k plneniu povinnosti stanovenej v odseku 1 tohto článku, objem zníženia spotreby energie
  a úspor energie
  , ktoré má každý z nich dosiahnuť, a plánované opatrenia na dosiahnutie zníženia. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli vo svojich plánoch dekarbonizácie konkrétne opatrenia zamerané na energetickú efektívnosť, a to na základe konzultácií s 
  relevantnými
  zainteresovanými stranami,
  ich energetickými agentúrami, ak je to relevantné,
  a verejnosťou vrátane konkrétnych skupín vystavených riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej nepriaznivým vplyvom
  na základe príjmu, pohlavia, demografických údajov, zdravotného stavu alebo príslušnosti k menšinám,
  ako sú ▌ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom.
  Členské štáty tiež zabezpečia, aby sa regionálne a miestne orgány pri navrhovaní a vykonávaní opatrení v oblasti energetickej efektívnosti vyhýbali negatívnym priamym alebo nepriamym vplyvom opatrení v oblasti energetickej efektívnosti na energeticky chudobné domácnosti, domácnosti s nízkymi príjmami alebo zraniteľné skupiny.

4.   Členské štáty
  poskytujú finančnú a technickú podporu verejným subjektom
  pri zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti
  a nabádajú ich, aby zohľadňovali aj širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je kvalita vnútorného ovzdušia a životného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života ľudí a pohodlia v obnovených verejných budovách, najmä v školách, denných centrách, zariadeniach opatrovateľskej starostlivosti, chránenom bývaní, nemocniciach a sociálnych bytoch,
  a to aj na regionálnej a miestnej úrovni.
  Členské štáty poskytnú
  usmernenia,
  podporia
  budovanie kompetencií a príležitosti odbornej prípravy, a 
  to aj v oblasti energetickej obnovy využívaním zmlúv o energetickej efektívnosti a verejno-súkromných partnerstiev, a podporia
  spoluprácu medzi verejnými orgánmi.
  Členské štáty podporujú verejné subjekty pri riešení nedostatku ľudských zdrojov, ktoré sú potrebné vo všetkých fázach zelenej transformácie vrátane remeselníkov, ako aj vysokokvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov.

5.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu svojich investičných a politických činností,
  ako aj ekonomické výhody, sociálne výhody a výhody z hľadiska energetickej bezpečnosti


  a poskytujú v tejto súvislosti osobitné usmernenia.

5a.
     
  Členské štáty nabádajú verejné subjekty, aby prijali primerané opatrenia na riešenie vykurovania budov, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty, najmä výmenou starých a neefektívnych ohrievačov a postupného vyradenia fosílnych palív.

5b.
     
  Členské štáty podporujú využívanie verejnej dopravy a iných menej znečisťujúcich a energeticky efektívnejších prostriedkov mobility, ako sú železničná doprava, cyklistika, chôdza alebo zdieľaná mobilita, obnovou a dekarbonizáciou vozového parku, podporou prechodu na iné druhy dopravy a zahrnutím týchto druhov dopravy do plánovania mestskej mobility.

Článok 6

Vzorová úloha budov verejných subjektov

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice 2010/31/EÚ ▌, každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty
  týchto kategórií a budov na sociálne účely
  tak, aby sa z nich stali budovy s takmer nulovou spotrebou energie
  alebo budovy s nulovými emisiami
  v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ,
  pričom sa náležite zohľadní nákladová efektívnosť a technická uskutočniteľnosť:

| a) | budovy vo vlastníctve verejných subjektov; |
| --- | --- |

a)

budovy vo vlastníctve verejných subjektov;

| b) | budovy novo užívané verejnými subjektmi, od... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto smernice]; |
| --- | --- |

b)

budovy novo užívané verejnými subjektmi, od... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto smernice];

| c) | budovy užívané verejnými subjektmi v rozhodnom čase (obnovenie prenájmu, predaj, zmena použitia, významné opravy alebo údržba). |
| --- | --- |

c)

budovy užívané verejnými subjektmi v rozhodnom čase (obnovenie prenájmu, predaj, zmena použitia, významné opravy alebo údržba).

Členské štáty môžu sociálne bývanie oslobodiť od povinnosti obnovy uvedenej v prvom pododseku, ak by takáto obnova nebola nákladovo neutrálna alebo by viedla k zvýšeniu nájomného pre ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, pričom toto zvýšenie nemožno žiadnym spôsobom obmedziť na ekvivalent ekonomických úspor v účtoch za energie.

Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia, uplatňujú svoje zmluvné práva v najvyššej možnej miere a podnecujú vlastníka budovy k jej obnove, aby sa stala budovou s takmer nulovou spotrebou energie v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ
  alebo implementujú systém energetického manažérstva alebo zmluvu o energetickej hospodárnosti s cieľom udržiavať a časom zlepšiť energetickú hospodárnosť.
  Pri uzatváraní novej zmluvy o využívaní budovy, ktorú nevlastnia,
  verejné orgány zabezpečia, aby
  predmetná budova patrila k dvom najvyšším triedam energetickej hospodárnosti uvádzaným na energetickom certifikáte
  alebo stanovia zmluvné ustanovenia, ktoré zaväzujú vlastníka budovy obnoviť budovu na budovu s takmer nulovou spotrebou energie predtým, ako ju začne užívať verejný orgán.

Podiel aspoň 3 % sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2, ktoré vlastnia verejné subjekty ▌a 
  budov na sociálne účely
  , ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou spotrebou energie.

Členské štáty môžu stanoviť požiadavky na zabezpečenie toho, aby v prípadoch, keď je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné, boli budovy, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty uvedené v prvom a treťom pododseku tohto odseku a budovy na sociálne účely s plochou nad 250 m2 vybavené systémami automatizácie a riadenia budov alebo inými riešeniami na aktívne riadenie tokov energie v súlade s článkom 14 ods. 4 smernice 2010/31/EÚ.

Ak je to technicky uskutočniteľné a nákladovo efektívne, členské štáty vynaložia maximálne úsilie na inštaláciu určitého počtu nabíjacích bodov v budovách vo vlastníctve alebo užívaní verejných subjektov, ktoré prekračujú minimálne požiadavky stanovené v článku 12 ... [smernica o energetickej hospodárnosti budov – prepracované znenie] – 2021/0426(COD).

1a.
     
  Odchylne od odseku 1 môžu členské štáty uplatňovať menej prísne požiadavky, ktorými sa stanovujú odlišné požiadavky na energetickú efektívnosť pre tieto kategórie budov:

| a) | budovy úradne chránené ako súčasť charakteristického prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad; |
| --- | --- |

a)

budovy úradne chránené ako súčasť charakteristického prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad;

| b) | budovy, ktoré vlastnia ozbrojené sily alebo ústredné orgány štátnej správy a ktoré slúžia na účely národnej obrany, okrem samostatných obytných priestorov alebo budov s úradmi pre ozbrojené sily a iný personál zamestnaný orgánmi národnej obrany; |
| --- | --- |

b)

budovy, ktoré vlastnia ozbrojené sily alebo ústredné orgány štátnej správy a ktoré slúžia na účely národnej obrany, okrem samostatných obytných priestorov alebo budov s úradmi pre ozbrojené sily a iný personál zamestnaný orgánmi národnej obrany;

| c) | budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia. |
| --- | --- |

c)

budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia.

1b.
     
  S cieľom dosiahnuť vopred úspory energie a zintenzívniť včasné opatrenia, členský štát, ktorý v ktoromkoľvek roku do 31. decembra 2026 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov v súlade s odsekom 1, môže tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z nasledujúcich troch rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, môže tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch.

2.   Členské štáty môžu vo výnimočných prípadoch do ročnej miery obnovy budov započítať nové budovy využívané a vlastnené ako náhrada za konkrétne budovy verejných subjektov zbúrané v ktoromkoľvek z predchádzajúcich dvoch rokov. Takéto výnimky sa uplatňujú len vtedy, keď by boli nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska dosiahnutých úspor energie a dosiahnutého zníženia emisií CO2 počas celého životného cyklu v porovnaní s obnovou takýchto budov. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na určenie takýchto výnimočných prípadov.

3.   Členské štáty na účely tohto článku sprístupnia verejnosti zoznam vykurovaných a/alebo chladených budov,
  ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty uvedené v prvom a treťom pododseku odseku 1, a budov na sociálne účely
  s celkovou úžitkovou podlahovou plochou viac ako 250 m2. Tento zoznam sa vypracuje d
  o 30. júna 2024 a
  aktualizuje sa minimálne raz ročne. 
  Musí byť vypracovaný v užívateľsky ústretovej databáze a prepojený s prehľadom fondu budov vypracovaným v rámci dlhodobých vnútroštátnych stratégií obnovy v súlade s článkom 2a smernice (2010/31/EÚ a databázami zriadenými podľa článku [19] uvedenej smernice [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov – 2021/0426(COD)].

Ak takéto zoznamy už existujú na miestnej alebo regionálnej úrovni, každý členský štát prijme vhodné opatrenia na uľahčenie zberu a spracovania údajov súvisiacich s jeho zoznamom. Zoznam takisto umožní súkromným subjektom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby zúčastňovať sa na riešeniach obnovy. Údaje o charakteristikách fondu budov, výkonnosti plášťa budov, technických systémoch budov, obnove budov a energetickej hospodárnosti môže sústreďovať monitorovacie stredisko EÚ pre budovy, aby sa prostredníctvom porovnateľných údajov zabezpečilo lepšie pochopenie energetickej hospodárnosti sektora budov.

Zoznam musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| a) | podlahová plocha v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahová plocha v m2;

| ab) | ročná spotreba energie na vykurovanie, chladenie, elektrinu a teplú vodu, ak sú tieto údaje k dispozícii; |
| --- | --- |

ab)

ročná spotreba energie na vykurovanie, chladenie, elektrinu a teplú vodu, ak sú tieto údaje k dispozícii;

| b) | energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom
  16 smernice ... [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov – 2021/0426(COD)] alebo v prípade, že neexistuje energetický certifikát budovy, uvedú sa informácie o zdroji tepla v budovách, energetickej náročnosti budovy uvedenej v kWh/(m2*rok), vetracích a chladiacich zariadeniach a iných technických zariadeniach; |
| --- | --- |

b)

energetický certifikát jednotlivých budov vydaný v súlade s článkom
  16 smernice ... [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov – 2021/0426(COD)] alebo v prípade, že neexistuje energetický certifikát budovy, uvedú sa informácie o zdroji tepla v budovách, energetickej náročnosti budovy uvedenej v kWh/(m2*rok), vetracích a chladiacich zariadeniach a iných technických zariadeniach;

| ba) | namerané úspory energie vyplývajúce z obnovy budov, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty, a budov na sociálne účely a iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti týchto budov; |
| --- | --- |

ba)

namerané úspory energie vyplývajúce z obnovy budov, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty, a budov na sociálne účely a iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti týchto budov;

| bb) | vek, druh použitia, typológia a umiestnenie (mestské alebo vidiecke) budov. |
| --- | --- |

bb)

vek, druh použitia, typológia a umiestnenie (mestské alebo vidiecke) budov.

Okrem údajov uvedených v treťom pododseku členské štáty vynaložia maximálne úsilie, aby do svojich zoznamov zahrnuli aj kvalitatívne aspekty. K svojim zoznamom môžu najmä pripojiť opis opatrení týkajúcich sa ich stratégií zapojenia s cieľom zabezpečiť, aby vlastníci a užívatelia budov prispôsobili svoje správanie úsporám energie a prevádzkovým požiadavkám budov s takmer nulovou spotrebou energie. Tieto prílohy sa sprístupnia prostredníctvom zdrojových centier riadených miestnymi orgánmi, ktoré budú prístupné zainteresovaným stranám vrátane tvorcov politík, súkromných prenajímateľov sociálnych bytov a združení nájomcov, a manažérom súkromných kancelárií, alebo sa doplnia do existujúcich zdrojových centier.

Článok 7

Verejné obstarávanie

1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali iba výrobky, služby, budovy a práce s vysokou energetickou efektívnosťou,
  pričom náležite zohľadnia účinné hospodárenie s finančnými zdrojmi
  v súlade s požiadavkami uvedenými v prílohe IV k tejto smernici.

Členské štáty takisto zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou, ktorá je rovnaká alebo väčšia ako prahové hodnoty uvedené v prvom pododseku, uplatňovali zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti uvedenú v článku 3 tejto smernice, a to aj pri verejných zákazkách a koncesiách, vzhľadom na ktoré sa v prílohe IV nestanovujú žiadne osobitné požiadavky.

2.   Povinnosť uvedená v odseku 1 sa vzťahuje na zmluvy, ktoré uzavreli ozbrojené sily, len do takej miery, v akej jej uplatňovanie nie je v rozpore s povahou a primárnym cieľom činností ozbrojených síl. Povinnosť sa nevzťahuje na dodávateľské zmluvy vojenských zariadení v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (60).

3.   Členské štáty bez ohľadu na článok 26 ods. 4 tejto smernice zabezpečujú, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní zákaziek na poskytnutie služieb s významným energetickým obsahom posúdili realizovateľnosť uzatvárania dlhodobých zmlúv o energetickej efektívnosti, ktoré poskytujú dlhodobé úspory energie.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, môžu členské štáty pri obstarávaní balíka produktov, na ktorý sa v úplnej miere vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (61), požadovať, aby mala celková energetická účinnosť celého balíka prednosť pred energetickou účinnosťou jednotlivých produktov v rámci daného balíka, a to tak, že zakúpia balík produktov, ktorý spĺňa kritérium najvyššej
  dostupnej
  triedy energetickej účinnosti.

5.   Členské štáty
  vyžadujú, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia
  vo svojich praktikách obstarávania,
  najmä v odvetví dopravy, vo vhodnom prípade
  zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené verejné obstarávanie.

Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania uverejnia informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 alebo presahujúcou tieto hodnoty na energetickú efektívnosť. Verejní obstarávatelia
  vyžadujú
  , aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov
  a budov, ktoré sa majú obnoviť,
  počas celého ich životného cyklu
  vrátane použitia nízkouhlíkových materiálov a obehovosti použitých materiálov,
  a dané informácie verejne
  sprístupnia
  , a to najmä pri zákazkách týkajúcich sa nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000 m2.

Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a na tento účel poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a súvisiacich nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné.

5a.
     
  Komisia môže v prípade potreby poskytnúť vnútroštátnym orgánom a úradníkom v oblasti verejného obstarávania ďalšie usmernenia a nástroje pri uplatňovaní požiadaviek na energetickú efektívnosť v procese verejného obstarávania. Takáto podpora môže posilniť existujúce podporné fóra (napr. zosúladené opatrenia) pre členské štáty a pomôcť im pri zohľadňovaní kritérií zeleného verejného obstarávania.

6.   Členské štáty zavádzajú právne a regulačné ustanovenia, ako aj správne postupy týkajúce sa verejného obstarávania a zostavovania ročného rozpočtu a účtovníctva potrebné na zabezpečenie, aby jednotliví verejní obstarávatelia neboli odrádzaní od investícií do zlepšovania energetickej efektívnosti ani od používania zmlúv o energetickej efektívnosti a iných mechanizmov financovania treťou stranou na dlhodobom zmluvnom základe.

7.   Členské štáty odstraňujú akékoľvek regulačné a neregulačné prekážky energetickej efektívnosti, predovšetkým pokiaľ ide o právne a regulačné ustanovenia, ako aj správne postupy týkajúce sa verejného obstarávania a ročného rozpočtovania a účtovníctva s cieľom zabezpečiť, aby jednotlivé verejné orgány neboli odrádzané od investícií na zlepšenie energetickej efektívnosti a od používania zmlúv o energetickej efektívnosti a mechanizmov financovania treťou stranou na dlhodobom zmluvnom základe.

Členské štáty ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 nahlasujú Komisii opatrenia prijaté na odstraňovanie prekážok zavádzania zlepšení energetickej efektívnosti.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

EFEKTÍVNOSŤ PRI POUŽÍVANÍ ENERGIE

EFEKTÍVNOSŤ PRI POUŽÍVANÍ ENERGIE

Článok 8

Povinnosť úspor energie

-1.
     
  S cieľom zabezpečiť stabilný a predvídateľný príspevok k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 členské štáty dosiahnu v povinných obdobiach kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa. Prvé povinné obdobie, ktoré je uvedené v odseku 1 písm. a), trvalo od roku 2014 do roku 2020. Druhé povinné obdobie, ktoré je uvedené v odseku 1 písm. b) a c), trvá od roku 2021 do roku 2030.

1.   Členské štáty dosiahnu kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré zodpovedajú aspoň:

| a) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného objemu energie predanej koncovým odberateľom, ktorý sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013. Z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť objem predanej energie využitej v doprave; |
| --- | --- |

a)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného objemu energie predanej koncovým odberateľom, ktorý sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013. Z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť objem predanej energie využitej v doprave;

| b) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 vo výške 0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019. Odchylne od tejto požiadavky dosiahnu Cyprus a Malta nové úspory každý rok od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 vo výške 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. Januárom 2019; |
| --- | --- |

b)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 vo výške 0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. januárom 2019. Odchylne od tejto požiadavky dosiahnu Cyprus a Malta nové úspory každý rok od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 vo výške 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri najaktuálnejšie roky pred 1. Januárom 2019;

| c) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 vo výške
  2
   % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri roky pred 1. januárom 2020. |
| --- | --- |

c)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 vo výške
  2
   % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za tri roky pred 1. januárom 2020.

Členské štáty rozhodnú, akým spôsobom sa vypočítaný objem nových úspor rozloží na jednotlivé obdobia uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku za predpokladu, že sa požadované celkové kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa dosiahli do konca každého povinného obdobia.

Členské štáty budú po roku 2030 v súlade s mierou úspor stanovenou v písm. c) prvého pododseku pokračovať v dosahovaní každoročných nových úspor v desaťročných obdobiach.

2.   Členské štáty dosiahnu objem úspor energie požadovaný podľa odseku 1 tohto článku buď zavedením povinnej schémy energetickej efektívnosti uvedenej v článku 9 alebo prijatím alternatívnych politických opatrení uvedených v článku 10. Členské štáty môžu povinnú schému energetickej efektívnosti kombinovať s alternatívnymi politickými opatreniami. Členské štáty zabezpečia, aby sa úspory energie vyplývajúce z politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 a článku 28 ods. 11 vypočítali v súlade s prílohou V.

3.   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy či opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  domácností s nízkymi príjmami
  , zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Členské štáty zabezpečujú, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 22 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky.

S cieľom dosiahnuť objem úspor energie požadovaný podľa odseku 1 členské štáty zvážia a podporia
  úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu týchto politických opatrení.

Členské štáty
  stanovia a dosiahnu minimálny
  podiel požadovaného množstva kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  domácností s nízkymi príjmami,
  zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Tento podiel sa musí minimálne rovnať pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia o riadení (EÚ) 2018/1999.
  Členské štáty pri posudzovaní podielu energetickej chudoby vo svojich národných energetických a klimatických plánoch zohľadnia ukazovatele uvedené v písmenách a) až bb) tohto pododseku.
  Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  domácností s nízkymi príjmami,
  zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu týchto ukazovateľov za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky:

| a) | nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); a |
| --- | --- |

b)

nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); a

| ba) | celkový počet obyvateľov žijúcich v obydlí s netesnou strechou, vlhkými stenami, podlahami alebo základmi alebo hnilobou v okenných rámoch alebo podlahe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

ba)

celkový počet obyvateľov žijúcich v obydlí s netesnou strechou, vlhkými stenami, podlahami alebo základmi alebo hnilobou v okenných rámoch alebo podlahe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| bb) | miera rizika chudoby (Eurostat, SILC a ECHP [ilc_li02]) (hraničný bod: 60 % mediánu ekvivalentného príjmu po sociálnych transferoch). |
| --- | --- |

bb)

miera rizika chudoby (Eurostat, SILC a ECHP [ilc_li02]) (hraničný bod: 60 % mediánu ekvivalentného príjmu po sociálnych transferoch).

▌

4.   Členské štáty zahrnú informácie o uplatnených ukazovateľoch, aritmetickom priemere podielu a výsledkoch politických opatrení stanovených podľa odseku 3 tohto článku do aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999, do svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článkov 3 a 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a do zodpovedajúcich správ o pokroku v súlade s článkom 17 uvedeného nariadenia.

5.   Členské štáty môžu započítať úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, ktoré sa zaviedli do 31. decembra 2020 alebo po tomto dátume, a to pod podmienkou, že výsledkom týchto opatrení budú nové individuálne opatrenia vykonávané po 31. decembri 2020. Úspory energie dosiahnuté v ktoromkoľvek povinnom období sa nezapočítavajú k objemu požadovaných úspor energie za predchádzajúce povinné obdobia stanovené v odseku 1.

6.   Ak členské štáty splnia aspoň svoju povinnosť kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa uvedenú v odseku 1 prvom pododseku písm. b), môžu požadovaný objem úspor energie uvedený v odseku 1 prvom pododseku písm. b) vypočítať jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:

| a) | uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za najaktuálnejšie tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- |

a)

uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za najaktuálnejšie tri roky pred 1. januárom 2019;

| b) | úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základného scenára výpočtu; |
| --- | --- |

b)

úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základného scenára výpočtu;

| c) | využitím niektorej z možností stanovených v odseku 8 . |
| --- | --- |

c)

využitím niektorej z možností stanovených v odseku 8 .

7.   V prípade, že členské štáty využijú ktorúkoľvek z možností uvedených v odseku 6 vzhľadom na požadované úspory energie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) , stanovia:

| a) | svoju vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako objem úspor, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b); |
| --- | --- |

a)

svoju vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako objem úspor, ktoré sa vyžadujú podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b);

| b) | svoj vlastný základný scenár výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave. |
| --- | --- |

b)

svoj vlastný základný scenár výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave.

8.   S výhradou odseku 9 môže každý členský štát:

| a) | vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015; hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017; a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020; |
| --- | --- |

a)

vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015; hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017; a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020;

| b) | vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písm. b) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES; |
| --- | --- |

b)

vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písm. b) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES;

| c) | započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) úspory energie, ktoré sa dosiahli v odvetviach premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 23 ods. 4, článku 24 ods. 4 písm. a) a článku 25 ods. 1, 5 až 9 a 11. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do daných plánov; |
| --- | --- |

c)

započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) úspory energie, ktoré sa dosiahli v odvetviach premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 23 ods. 4, článku 24 ods. 4 písm. a) a článku 25 ods. 1, 5 až 9 a 11. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do daných plánov;

| d) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný; |
| --- | --- |

d)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný;

| e) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, iba ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020; |
| --- | --- |

e)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, iba ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020;

| f) | vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) 30 % z overiteľného objemu energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

f)

vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) 30 % z overiteľného objemu energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií energie z obnoviteľných zdrojov;

| g) | započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 , ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 24. |
| --- | --- |

g)

započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a b) úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 , ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 24.

9.   Členské štáty uplatnia a vypočítajú vplyv možností zvolených podľa odseku 8 na obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a b) oddelene:

| a) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty použiť odsek 8 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu zodpovedajú najviac 25 % objemu úspor energie uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a); |
| --- | --- |

a)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty použiť odsek 8 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu zodpovedajú najviac 25 % objemu úspor energie uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a);

| b) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) môžu členské štáty použiť odsek 8 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 8 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 6 a 7. |
| --- | --- |

b)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) môžu členské štáty použiť odsek 8 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 8 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 6 a 7.

Členské štáty, bez ohľadu na to, či zo svojho základného scenára výpočtu úplne alebo čiastočne vylúčia energiu používanú v doprave alebo či využijú niektorú z možností uvedených v odseku 8, zabezpečia, aby vypočítaný čistý objem nových úspor, ktorý sa má dosiahnuť v konečnej energetickej spotrebe v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 , nebol nižší ako objem, ktorý je výsledkom uplatňovania ročnej miery úspor uvedenej v odseku 1 prvom pododseku písm. b).

10.   Členské štáty v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov opíšu v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999, vo svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s prílohou III k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 a v náležitých správach o pokroku výpočet objemu úspor energie, ktorý sa má dosiahnuť v období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 , a v prípade potreby vysvetlia, ako sa ročná miera úspor a základný scenár výpočtu stanovili a ako a v akom rozsahu sa uplatnili možnosti uvedené v odseku 8 tohto článku

11.   Členské štáty spolu s objemom požadovaných úspor energie uvedeným v tomto článku odseku 1 prvom pododseku písm. c) a odseku 3 Komisii oznamujú opis politických opatrení, ktoré treba vykonať na dosiahnutie požadovaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, ako aj svoje metodiky výpočtu podľa prílohy V k tejto smernici, ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov uvedených v článku 3 a článkoch 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s postupmi v daných článkoch. Členské štáty používajú vzor správ, ktorý im poskytuje Komisia.

12.   Keď na základe posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo návrhu alebo konečnej verzie aktualizácie posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999, alebo posúdenia následného návrhu alebo konečnej verzie integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa článkov 3 a 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisia dospeje k záveru, že politické opatrenia nezaručujú dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca povinného obdobia, môže vydať podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 odporúčanie členským štátom, ktorých politické opatrenia považuje za nedostatočné na zaručenie naplnenia povinností úspor energie.

13.   Ak členský štát nedosiahol požadované kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia stanoveného v tomto článku ods. 1, je povinný dosiahnuť zostávajúce úspory energie dodatočne k požadovaným kumulatívnym úsporám energie u konečného spotrebiteľa do konca nasledujúceho povinného obdobia.

14.   Ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov a zodpovedajúcich správ o pokroku, ako aj svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty preukážu, v prípade potreby vrátane dôkazov a výpočtov, tieto skutočnosti:

| a) | že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie;

| b) | ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4; |
| --- | --- |

b)

ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) a c) prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4;

| c) | že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia. |
| --- | --- |

c)

že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú skoncipované v súlade s požiadavkami tohto článku a že predmetné politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia.

Článok 9

Povinné schémy energetickej efektívnosti

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 8 ods. 1 prostredníctvom povinnej schémy energetickej efektívnosti, zabezpečia, aby povinné subjekty uvedené v odseku 2 tohto článku pôsobiace na území jednotlivých členských štátov splnili bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 8 a 9, svoju požiadavku kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa stanovenú v článku 8 ods. 1.

Ak je to vhodné, členské štáty môžu rozhodnúť, že povinné subjekty musia dosiahnuť všetky alebo časť uvedených úspor ako príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti v súlade s článkom 28 ods. 11.

2.   Členské štáty určia na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy, prevádzkovateľov distribučných sústav,
  distribútorov energie,
  maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt pôsobiacich na ich území. Objem úspor energie potrebný na splnenie povinnosti dosiahnu povinné subjekty u koncových odberateľov, ktorých určil členský štát, nezávisle od výpočtu vykonaného podľa článku 8 ods. 1, alebo ak tak členské štáty rozhodnú, prostredníctvom certifikovaných úspor dosiahnutých inými subjektmi, ako sa uvádza v odseku 10 písm. a) tohto článku.

3.   Ak sú za povinné subjekty podľa odseku 2 určené maloobchodné energetické spoločnosti, členské štáty zabezpečia, aby maloobchodné energetické spoločnosti pri plnení svojej povinnosti nevytvárali prekážky, ktoré spotrebiteľom znemožňujú zmeniť jedného dodávateľa na druhého.

4.   Členské štáty
  nabádajú povinné subjekty
  , aby dosiahli podiel svojej povinnosti úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov,
  domácností s nízkymi príjmami
  a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takisto môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby cieľové hodnoty znižovania nákladov na energiu a úspory energie dosiahli prostredníctvom podpory opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane finančných podporných opatrení zmierňujúcich účinky cien uhlíka na MSP
  a mikropodniky
  .

5.   Členské štáty od povinných subjektov
  vyžadujú
  , aby spolupracovali s 
  regionálnymi a
  miestnymi orgánmi alebo obcami,
  ako aj so sociálnymi službami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom vytvoriť platformu angažovanosti zameranú na zmiernenie energetickej chudoby
  , pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov,
  domácnosti s nízkymi príjmami
  a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. Takáto spolupráca zahŕňa určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v snahe chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, či energetické audity.

6.   Členské štáty od povinných subjektov vyžadujú, aby každoročne podávali správy o úsporách energie, ktoré dosiahli v dôsledku opatrení u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch, a takisto vyžadujú súhrnné štatistické informácie o ich koncových odberateľoch (s uvedením zmien v úsporách energie oproti údajom, ktoré predložili predtým) a o poskytnutej technickej a finančnej podpore.

7.   Členské štáty vyjadria objem úspor energie požadovaný od každého povinného subjektu buď ako konečnú, alebo primárnu energetickú spotrebu. Metóda zvolená na vyjadrenie objemu požadovaných úspor energie sa použije aj na výpočet úspor nárokovaných povinnými subjektmi. Pri prepočte objemu úspor energie sa použije dolná výhrevnosť stanovená v prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2018/2066 (62) a faktor primárnej energie podľa článku 29, ak nemožno odôvodniť použitie iných konverzných faktorov.

8.   Členské štáty zriadia systémy merania, kontroly a overovania, na overovanie a zdokumentovanie aspoň štatisticky významného podielu a reprezentatívnej vzorky opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených povinnými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od povinných subjektov. Ak je subjekt povinným subjektom podľa národnej schémy povinnosti energetickej efektívnosti podľa článku 9 a v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami z budov a cestnej dopravy [COM(2021)0551, 2021/0211(COD) (63)], systém monitorovania a overovania zaručí, že pri výpočte a nahlasovaní úspor energie vyplývajúcich z opatrení subjektu na dosiahnutie úspor energie sa zohľadní cena uhlíka prevedená v čase uvoľnenia paliva na spotrebu [podľa článku 1 ods. 21 COM(2021)0551, 2021/0211(COD)].

9.   Členské štáty ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 informujú Komisiu o zavedených systémoch merania, kontrol a overovania, okrem iného vrátane používaných metód, zistených problémov a spôsobov, ako sa riešili.

10.   V rámci povinných schém energetickej efektívnosti členské štáty môžu povinným subjektom povoliť:

| a) | aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania. Ak to členské štáty povolia, zabezpečia, aby sa na certifikáciu úspor energie vzťahoval schvaľovací postup, ktorý je zavedený v členských štátoch, ktorý je jasný, transparentný a otvorený pre všetkých účastníkov trhu a ktorý je zameraný na minimalizáciu nákladov na certifikáciu; |
| --- | --- |

a)

aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania. Ak to členské štáty povolia, zabezpečia, aby sa na certifikáciu úspor energie vzťahoval schvaľovací postup, ktorý je zavedený v členských štátoch, ktorý je jasný, transparentný a otvorený pre všetkých účastníkov trhu a ktorý je zameraný na minimalizáciu nákladov na certifikáciu;

| b) | aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 8 ods. 1. |
| --- | --- |

b)

aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 8 ods. 1.

Členské štáty posúdia a prípadne prijmú opatrenia na minimalizáciu vplyvu priamych a nepriamych nákladov spojených s povinnými schémami energetickej efektívnosti na konkurencieschopnosť energeticky náročných priemyselných odvetví vystavených medzinárodnej hospodárskej súťaži.

11.   Členské štáty každoročne uverejnia úspory energie dosiahnuté každým povinným subjektom alebo každou podkategóriou povinného subjektu, ako aj spolu v rámci schémy.

Článok 10

Alternatívne politické opatrenia

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 8 ods. 1 alternatívnymi politickými opatreniami, zabezpečia, bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 8 a 9 , aby sa úspory energie požadované podľa článku 8 ods. 1 dosiahli u koncových odberateľov.

2.   V prípade všetkých opatrení, ktoré nesúvisia so zdaňovaním, členské štáty zavedú systémy merania, kontroly a overovania, v rámci ktorých sa overí a zdokumentuje aspoň štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených zúčastňujúcimi sa alebo poverenými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov.

3.   Členské štáty ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 informujú Komisiu o zavedených systémoch merania, kontrol a overovania, okrem iného vrátane používaných metód, zistených problémov a spôsobov, ako sa riešili.

4.   Členské štáty pri nahlasovaní daňového opatrenia
  vrátane parafiškálnych poplatkov alebo odvodov
  musia preukázať,
  že boli navrhnuté na účely dosiahnutia úspor energie a
  to, ako sa v koncepcii daňového opatrenia zaručila účinnosť cenového signálu, ako je sadzba dane a viditeľnosť postupom času. Ak znížia sadzbu dane, musia opodstatniť, ako sa predmetným daňovým opatrením naďalej zabezpečia nové úspory energie.

Článok 11

Systémy energetického manažérstva a energetické audity

1.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky,
  pri zohľadnení všetkých nosičov energie spolu, vykonávali systém energetického manažérstva, ak ich priemerná ročná spotreba energie za predchádzajúce tri roky je:

| a) | vyššia ako 100 TJ, od 1. januára 2024; |
| --- | --- |

a)

vyššia ako 100 TJ, od 1. januára 2024;

| b) | vyššia ako 70 TJ, od 1. januára 2027. |
| --- | --- |

b)

vyššia ako 70 TJ, od 1. januára 2027.

Daný systém energetického manažérstva musí byť certifikovaný nezávislým subjektom podľa príslušnej európskej alebo medzinárodnej normy.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky ▌, ktoré nevykonávajú systém energetického manažérstva
  vykonávali systém energetického manažérstva, ak pri zohľadnení všetkých nosičov energie spolu, ich priemerná ročná spotreba energie za predchádzajúce tri roky je:

| a) | vyššia ako 10 TJ, od 1. januára 2024; |
| --- | --- |

a)

vyššia ako 10 TJ, od 1. januára 2024;

| b) | vyššia ako 6 TJ, od 1. januára 2027. |
| --- | --- |

b)

vyššia ako 6 TJ, od 1. januára 2027.

Energetické audity vykonávajú
  v súlade s príslušnými európskymi alebo medzinárodnými normami
  nezávislým a nákladovo efektívnym spôsobom kvalifikovaní alebo akreditovaní odborníci
  pre konkrétne odvetvie alebo akreditované nezávislé orgány
  v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 26 alebo ich vykonávajú a dozor nad nimi preberajú nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Energetické audity sa vykonávajú aspoň každé štyri roky od dátumu predchádzajúceho energetického auditu.

Výsledky energetických auditov vrátane odporúčaní z týchto auditov musia vyústiť do
  konkrétnych a uskutočniteľných vykonávacích plánov s uvedením nákladov a doby návratnosti každého odporúčaného opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti
  a postúpia sa vedeniu podniku.
  Členské štáty zabezpečujú povinné vykonávanie odporúčaní s výnimkou tých, v ktorých je doba návratnosti dlhšia ako tri roky.
  Členské štáty zabezpečujú, aby sa výsledky a zrealizované odporúčania v náležitých prípadoch uverejňovali vo výročnej správe daného podniku
  a aby boli verejne dostupné, s výnimkou informácií, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy na ochranu obchodného tajomstva a dôvernosti.

2a.
     
  Členské štáty môžu nabádať všetky oprávnené spoločnosti, aby vo svojej výročnej správe uviedli tieto informácie:

| a) | informácie o ročnej spotrebe energie v kWh; |
| --- | --- |

a)

informácie o ročnej spotrebe energie v kWh;

| b) | informácie o ročnom objeme spotrebovanej vody v metroch kubických; |
| --- | --- |

b)

informácie o ročnom objeme spotrebovanej vody v metroch kubických;

| c) | porovnania ročnej spotreby energie a vody s predchádzajúcimi rokmi pre to isté zariadenie. |
| --- | --- |

c)

porovnania ročnej spotreby energie a vody s predchádzajúcimi rokmi pre to isté zariadenie.

3.   Členské štáty podporujú, aby pre všetkých koncových odberateľov boli k dispozícii vysokokvalitné energetické audity, ktoré sú nákladovo efektívne a:

| a) | vykonávané nezávislým spôsobom kvalifikovanými a/alebo akreditovanými odborníkmi podľa kvalifikačných kritérií; alebo |
| --- | --- |

a)

vykonávané nezávislým spôsobom kvalifikovanými a/alebo akreditovanými odborníkmi podľa kvalifikačných kritérií; alebo

| b) | ktoré vykonávajú a na ktoré dohliadajú nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

b)

ktoré vykonávajú a na ktoré dohliadajú nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

Energetické audity uvedené v prvom pododseku môžu vykonávať vnútropodnikoví odborníci alebo energetickí audítori pod podmienkou, že dotknutý členský štát zaviedol
  záruky na zabezpečenie toho, aby boli schopní vykonávať audity nezávislým spôsobom, ako aj
  systém na zaistenie a kontrolu ich kvality, ktorého súčasťou je podľa potreby aj každoročný náhodný výber aspoň štatisticky významného percentuálneho podielu zo všetkých vykonaných energetických auditov.

Na účely zaistenia vysokej kvality energetických auditov a systémov energetického manažérstva členské štáty stanovia transparentné a nediskriminačné minimálne kritériá pre energetické audity na základe prílohy VI
  a špecifikované v európskych a medzinárodných normách.
   Členské štáty zabezpečujú vykonávanie kontroly kvality v snahe zaručiť validitu a presnosť energetických auditov.

Energetické audity nezahŕňajú ustanovenia, ktoré bránia tomu, aby sa zistenia auditu zaslali ktorémukoľvek kvalifikovanému/akreditovanému poskytovateľovi energetických služieb, ak odberateľ nemá voči tomu námietky.

4.   Členské štáty vypracujú programy
  s cieľom stimulovať a poskytnúť technickú podporu
  MSP, na ktoré sa nevzťahujú odseky 1 alebo 2, aby absolvovali energetické audity a aby následne zrealizovali odporúčania vyplývajúce z týchto auditov,
  ktoré spĺňajú minimálne kritériá stanovené v prílohe VI.

Členské štáty na základe transparentných a nediskriminačných kritérií a bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie v oblasti štátnej pomoci
  vytvoria mechanizmy, ako sú strediská energetických auditov pre MSP a mikropodniky, ak nekonkurujú súkromným audítorom, s cieľom poskytovať dotované energetické audity,
  ako aj ďalšie systémy podpory
  pre MSP
  , a to aj v prípade, ak uzatvorili dobrovoľné dohody, s cieľom pokryť náklady na energetický audit a realizáciu vysoko nákladovo efektívnych odporúčaní z energetických auditov v prípade, ak sa navrhnuté opatrenia zrealizujú.

Členské štáty podporujú a poskytujú stimuly na vykonávanie odporúčaní prostredníctvom technickej a finančnej podpory, ktorá sa nezapočítava do maximálnej výšky pomoci de minimis pre podniky, ľahšieho prístupu k financovaniu, pričom osobitnú pozornosť venujú MSP a tým podnikom, ktoré vykonávajú odporúčania s najvyšším dekarbonizačným vplyvom z hľadiska energetickej efektívnosti.

Členské štáty upozornia MSP, aj prostredníctvom svojich príslušných zastupujúcich sprostredkovateľských organizácií, na konkrétne príklady toho, ako by im systémy energetického manažérstva mohli pomôcť pri podnikaní. Komisia pomáha členským štátom podporou výmeny najlepších postupov v tejto oblasti.

4a.
     
  Na účely odseku 4 členské štáty zabezpečia, aby programy zahŕňali:

| a) | integráciu systémov energetického manažérstva zahŕňajúcich riadenie podniku vrátane finančných stimulov so záväzkom podniku prijať určené opatrenia energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

integráciu systémov energetického manažérstva zahŕňajúcich riadenie podniku vrátane finančných stimulov so záväzkom podniku prijať určené opatrenia energetickej efektívnosti;

| b) | podporu MSP pri kvantifikácii viacnásobných prínosov opatrení energetickej efektívnosti v rámci ich činností; |
| --- | --- |

b)

podporu MSP pri kvantifikácii viacnásobných prínosov opatrení energetickej efektívnosti v rámci ich činností;

| c) | vypracovanie plánov energetickej efektívnosti špecifických pre jednotlivé spoločnosti, ktoré sa vypracujú v interaktívnom procese, pričom sa stanovia prioritné ciele, opatrenia, finančné a technologické možnosti; |
| --- | --- |

c)

vypracovanie plánov energetickej efektívnosti špecifických pre jednotlivé spoločnosti, ktoré sa vypracujú v interaktívnom procese, pričom sa stanovia prioritné ciele, opatrenia, finančné a technologické možnosti;

| d) | rozvoj sietí MSP na transformáciu energetiky s podporou nezávislých sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

d)

rozvoj sietí MSP na transformáciu energetiky s podporou nezávislých sprostredkovateľov;

| e) | podporné mechanizmy pre takéto siete na zavádzanie energetických auditov alebo systémov energetického manažérstva. |
| --- | --- |

e)

podporné mechanizmy pre takéto siete na zavádzanie energetických auditov alebo systémov energetického manažérstva.

5.   Členské štáty vypracujú programy na podporu toho, aby iné ako malé a stredné podniky, na ktoré sa nevzťahuje odsek 1 alebo 2, absolvovali energetické audity a aby následne zrealizovali odporúčania vyplývajúce z týchto auditov
  pri dodržaní minimálnych kritérií stanovených v prílohe VI.

6.   Energetické audity sa považujú za audity, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odseku 2 , ak sú uskutočňované nezávislým spôsobom na základe minimálnych kritérií založených na prílohe VI, a ktoré sa vykonávajú na základe dobrovoľných dohôd uzavretých medzi organizáciami zainteresovaných strán a menovaným orgánom pod dohľadom príslušného členského štátu alebo iných orgánov, na ktoré príslušné orgány delegovali danú zodpovednosť, alebo Komisie.

Prístup účastníkov trhu, ktorí poskytujú energetické služby, je založený na transparentných a nediskriminačných kritériách.

7.   Podniky, ktoré uzatvárajú zmluvy o energetickej efektívnosti
  sa považujú za podniky spĺňajúce
  požiadavky odsekov 1 a 2 za predpokladu, že zmluvy o energetickej efektívnosti
  obsahujú nevyhnutné prvky systému energetického manažérstva a
  spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe XIV.

8.   Podniky, ktoré implementujú systém environmentálneho manažérstva, ktorý je certifikovaný nezávislým subjektom podľa príslušných európskych alebo medzinárodných noriem,
  sa považujú za podniky spĺňajúce požiadavky
  odsekov 1 a 2, pokiaľ členské štáty zabezpečia, že dotknutý systém environmentálneho manažérstva zahŕňa energetický audit na základe minimálnych kritérií založených na prílohe VI.

9.   Energetické audity môžu byť vykonávané samostatne alebo ako súčasť širšieho environmentálneho auditu. Členské štáty môžu požadovať, aby súčasťou energetického auditu bolo posúdenie technickej a ekonomickej uskutočniteľnosti napojenia sa na existujúcu alebo plánovanú sieť centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom.

Členské štáty môžu bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie v oblasti štátnej pomoci, zavádzať systémy stimulov a podpory na realizáciu odporúčaní energetických auditov a podobných opatrení.

9a.
     
  Členské štáty podporujú zavádzanie systémov energetického manažérstva a energetických auditov v rámci verejnej správy na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

▌

Článok 11a

Dátové centrá

1.   
  Členské štáty vyžadujú, aby vlastníci a prevádzkovatelia každého dátového centra na svojom území s nainštalovaným príkonom IT najmenej 100 kW, najmä v odvetví IKT, do 15. marca 2024 a potom každoročne zverejnili informácie uvedené v prílohe VIa na základe harmonizovaného formátu.

2.
     
  Členské štáty bezodkladne predložia Komisii informácie, ktoré zhromaždili podľa odseku 1. Informácie sa zverejnia prostredníctvom databázy zriadenej a prevádzkovanej Komisiou.

3.
     
  Komisia prijme usmernenia o monitorovaní a zverejňovaní energetickej hospodárnosti dátových centier v súlade s prílohou VIa. Tieto usmernenia obsahujú harmonizované vymedzenia pojmov pre každú položku informácií, ako aj jednotnú metodiku merania, usmernenia pre podávanie správ a harmonizovaný vzor na prenos informácií s cieľom umožniť jednotné podávanie správ vo všetkých členských štátoch.

4.
     
  Členské štáty nabádajú vlastníkov a prevádzkovateľov každého dátového centra na svojom území s nainštalovaným príkonom IT rovným alebo väčším ako 1 MW, aby zohľadňovali najlepšie postupy uvedené v najnovšej verzii európskeho kódexu správania pre energetickú efektívnosť dátového centra alebo v dokumente CEN-CENELEC CLC TR50600 – 99 – 1 „Zariadenia a infraštruktúra dátových centier – časť 99 – 1: Odporúčané postupy energetického manažérstva“ a to až do nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu prijatého podľa článku 31 ods. 3 tejto smernice.

5.   
  Komisia do 15. marca 2025 posúdi dostupné údaje o energetickej efektívnosti dátových centier, ktoré jej predložili členské štáty podľa odseku 2, a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. K správe sa v prípade potreby pripojí návrh ďalších opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane stanovenia minimálnych výkonnostných noriem a posúdenia uskutočniteľnosti prechodu na centrá s nulovými čistými emisiami, a to v úzkej konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami. Tento návrh môže stanoviť časový rámec, v ktorom musia existujúce dátové centrá spĺňať minimálne výkonnostné normy.

Článok 12

Meranie zemného plynu

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané k možným úsporám energie, poskytli koncovým odberateľom zemného plynu individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú skutočnú spotrebu energie koncových odberateľov a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.

Takéto individuálne meradlo za konkurencieschopné ceny sa poskytne vždy:

| a) | keď sa nahrádza existujúce meradlo, pokiaľ je to technicky možné alebo nákladovo efektívne so zreteľom na odhadované potenciálne dlhodobé úspory; |
| --- | --- |

a)

keď sa nahrádza existujúce meradlo, pokiaľ je to technicky možné alebo nákladovo efektívne so zreteľom na odhadované potenciálne dlhodobé úspory;

| b) | pri zriadení nového pripojenia v novej budove alebo pri uskutočnení významnej obnovy budovy, ako sa stanovuje v smernici 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

b)

pri zriadení nového pripojenia v novej budove alebo pri uskutočnení významnej obnovy budovy, ako sa stanovuje v smernici 2010/31/EÚ.

2.   Ak sa v rozsahu, v akom členské štáty inštalujú inteligentné meracie systémy a zavádzajú inteligentné meracie zariadenia pre zemný plyn v súlade so smernicou 2009/73/ES:

| a) | zabezpečia, aby meracie systémy poskytovali koncovým odberateľom informácie o skutočnej dobe používania a aby sa pri stanovení minimálneho rozsahu funkcií meracích zariadení a povinností uložených účastníkom trhu plne brali do úvahy ciele energetickej efektívnosti a výhody pre koncových odberateľov; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia, aby meracie systémy poskytovali koncovým odberateľom informácie o skutočnej dobe používania a aby sa pri stanovení minimálneho rozsahu funkcií meracích zariadení a povinností uložených účastníkom trhu plne brali do úvahy ciele energetickej efektívnosti a výhody pre koncových odberateľov;

| b) | zaistia bezpečnosť inteligentných meracích zariadení a dátovej komunikácie a súkromie koncových odberateľov v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany údajov a súkromia; |
| --- | --- |

b)

zaistia bezpečnosť inteligentných meracích zariadení a dátovej komunikácie a súkromie koncových odberateľov v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany údajov a súkromia;

| c) | požadujú, aby sa pri inštalácii inteligentných meracích zariadení odberateľom poskytlo náležité poradenstvo a informácie najmä o plnom potenciáli týchto meracích zariadení, pokiaľ ide o spôsob odčítania hodnoty na meracom zariadení a monitorovanie spotreby energie. |
| --- | --- |

c)

požadujú, aby sa pri inštalácii inteligentných meracích zariadení odberateľom poskytlo náležité poradenstvo a informácie najmä o plnom potenciáli týchto meracích zariadení, pokiaľ ide o spôsob odčítania hodnoty na meracom zariadení a monitorovanie spotreby energie.

Článok 13

Meranie v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom centralizovaného zásobovania teplom, centralizovaného zásobovania chladom a teplej úžitkovej vody poskytli meradlá za konkurenčné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie.

2.   Ak sa teplo, chlad alebo teplá úžitková voda do budovy dodávajú z centrálneho zdroja, ktorý obsluhuje niekoľko budov, alebo zo systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, meradlo je nainštalované pri výmenníku tepla alebo v odbernom mieste.

Článok 14

Pomerové meranie a rozdelenie nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   V bytových domoch a vo viacúčelových budovách, ktoré majú centrálny zdroj tepla alebo chladu alebo ktoré sú napojené na systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, sa na meranie spotreby tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody jednotlivo pre každú jednotku v budove nainštalujú individuálne meradlá, ak je to technicky možné a nákladovo efektívne z hľadiska primeranosti vzhľadom na možné úspory energie.

Ak použitie individuálnych meradiel nie je technicky možné alebo meranie spotreby tepla v každej jednotke budovy nie je nákladovo efektívne, použijú sa individuálne pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov na meranie spotreby tepla na každom vykurovacom telese, pokiaľ daný členský štát nepreukáže, že inštalácia takýchto pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov by bola nákladovo neefektívna. V uvedených prípadoch sa môžu zvážiť alternatívne nákladovo efektívne spôsoby merania spotreby tepla. Každý členský štát jednoznačne stanoví a zverejní všeobecné kritériá, metodiky a/alebo postupy na stanovenie technickej neuskutočniteľnosti a nákladovej neefektívnosti.

2.   V nových bytových domoch a v obytných častiach nových viacúčelových budov, ktoré sú vybavené centrálnym zdrojom tepla pre teplú úžitkovú vodu alebo sú napojené na systémy centralizovaného zásobovania teplom, sa bez ohľadu na odsek 1 prvý pododsek nainštalujú individuálne meradlá na teplú úžitkovú vodu.

3.   Ak sú bytové domy alebo viacúčelové budovy napojené na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, alebo ak prevládajú vlastné spoločné systémy vykurovania alebo chladenia takýchto budov, členské štáty zabezpečia zavedenie transparentných a verejne dostupných vnútroštátnych pravidiel rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v týchto budovách s cieľom zabezpečiť transparentnosť a presnosť vyúčtovania individuálnej spotreby. Tieto pravidlá v príslušných prípadoch zahŕňajú usmernenia, ktoré sa týkajú spôsobu rozdeľovania nákladov na energiu využitú nasledovne:

| a) | na teplú úžitkovú vodu; |
| --- | --- |

a)

na teplú úžitkovú vodu;

| b) | na teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami; |
| --- | --- |

b)

na teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami;

| c) | na účely vykurovania alebo chladenia bytov. |
| --- | --- |

c)

na účely vykurovania alebo chladenia bytov.

Článok 15

Požiadavka diaľkového odpočtu

1.   Na účely článkov 13 a 14 umožňujú novo nainštalované meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov diaľkový odpočet. Podmienky technickej uskutočniteľnosti a nákladovej efektívnosti stanovené v článku 14 ods. 1 sa uplatňujú.

2.   Meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov, ktoré neumožňujú diaľkový odpočet, ale sú už nainštalované, sa do 1. januára 2027 vybavia funkciou diaľkového odpočtu alebo sa vymenia za zariadenia umožňujúce diaľkový odpočet s výnimkou prípadov, keď daný členský štát preukáže, že to nie je nákladovo efektívne.

Článok 16

Informácie o vyúčtovaní zemného plynu

1.   Ak koncoví odberatelia nemajú inteligentné meracie zariadenia uvedené v smernici 2009/73/ES, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní spotreby zemného plynu boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe v súlade s bodom 1.1 prílohy VII, ak je to technicky možné a ekonomicky opodstatnené.

Túto povinnosť je možné splniť prostredníctvom systému pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovými odberateľmi, ktorí hodnoty na meradle oznámia dodávateľovi energie. Vyúčtovanie bude založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe len v prípade, keď koncový odberateľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie.

2.   Meracie zariadenia nainštalované v súlade so smernicou 2009/73/ES umožňujú poskytovanie presných informácií o vyúčtovaní založených na skutočnej spotrebe. Členské štáty zabezpečia, aby mali koncoví odberatelia možnosť jednoduchého prístupu k doplňujúcim informáciám o spotrebe v predchádzajúcich obdobiach, ktoré im umožnia podrobnú vlastnú kontrolu.

Doplňujúce informácie o histórii spotreby zahŕňajú:

| a) | súhrnné údaje aspoň za tri predchádzajúce roky alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie. Údaje zodpovedajú obdobiam, za ktoré boli vystavené pravidelné informácie o vyúčtovaní; |
| --- | --- |

a)

súhrnné údaje aspoň za tri predchádzajúce roky alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie. Údaje zodpovedajú obdobiam, za ktoré boli vystavené pravidelné informácie o vyúčtovaní;

| b) | podrobné údaje o čase používania v ktoromkoľvek dni, týždni, mesiaci a roku. Tieto údaje sú pre koncových odberateľov dostupné cez internet alebo rozhranie meracieho zariadenia za obdobie minimálne 24 predchádzajúcich mesiacov alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie. |
| --- | --- |

b)

podrobné údaje o čase používania v ktoromkoľvek dni, týždni, mesiaci a roku. Tieto údaje sú pre koncových odberateľov dostupné cez internet alebo rozhranie meracieho zariadenia za obdobie minimálne 24 predchádzajúcich mesiacov alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie.

3.   Bez ohľadu na to, či boli inteligentné meracie zariadenia nainštalované, alebo nie, členské štáty:

| a) | vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby koncového odberateľa v prípade, že sú dostupné, sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil koncový odberateľ, na jeho žiadosť; |
| --- | --- |

a)

vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby koncového odberateľa v prípade, že sú dostupné, sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil koncový odberateľ, na jeho žiadosť;

| b) | zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom ponúkla možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronických vyúčtovaní a aby koncoví odberatelia na požiadanie dostali jasné a zrozumiteľné vysvetlenie o tom, akým spôsobom bolo ich vyúčtovanie zostavené, a to najmä v prípade, ak vyúčtovania nie sú založené na skutočnej spotrebe; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom ponúkla možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronických vyúčtovaní a aby koncoví odberatelia na požiadanie dostali jasné a zrozumiteľné vysvetlenie o tom, akým spôsobom bolo ich vyúčtovanie zostavené, a to najmä v prípade, ak vyúčtovania nie sú založené na skutočnej spotrebe;

| c) | zabezpečia, aby sa vo vyúčtovaní uviedli dostatočné informácie, ktoré poskytnú koncovým odberateľom komplexný prehľad o aktuálnych nákladoch na energiu v súlade s prílohou VII; |
| --- | --- |

c)

zabezpečia, aby sa vo vyúčtovaní uviedli dostatočné informácie, ktoré poskytnú koncovým odberateľom komplexný prehľad o aktuálnych nákladoch na energiu v súlade s prílohou VII;

| d) | môžu stanoviť, aby sa informácie uvádzané na týchto vyúčtovaniach na žiadosť koncového odberateľa nepovažovali za výzvu na úhradu. Členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby dodávatelia zdrojov energie poskytovali pružné úpravy na účely samotnej úhrady; |
| --- | --- |

d)

môžu stanoviť, aby sa informácie uvádzané na týchto vyúčtovaniach na žiadosť koncového odberateľa nepovažovali za výzvu na úhradu. Členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby dodávatelia zdrojov energie poskytovali pružné úpravy na účely samotnej úhrady;

| e) | požadujú, aby sa informácie a odhady týkajúce sa nákladov na energiu poskytovali odberateľom na požiadanie, a to včas a v ľahko zrozumiteľnom formáte, ktorý im umožní porovnať ponuky na rovnocennom základe. |
| --- | --- |

e)

požadujú, aby sa informácie a odhady týkajúce sa nákladov na energiu poskytovali odberateľom na požiadanie, a to včas a v ľahko zrozumiteľnom formáte, ktorý im umožní porovnať ponuky na rovnocennom základe.

Článok 17

Informácie o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   V prípade, že meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov sú nainštalované, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní a spotrebe boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe alebo na odpočte pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy VIII pre všetkých konečných spotrebiteľov

Ak tak stanoví členský štát, uvedenú povinnosť možno okrem prípadu pomerovo meranej spotreby založenej na pomerových rozdeľovačoch vykurovacích nákladov podľa článku 14 splniť systémom pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorý oznamuje hodnoty na meradle. Iba ak koncový odberateľ alebo konečný spotrebiteľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie, je vyúčtovanie založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe.

2.   Členské štáty:

| a) | vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ; |
| --- | --- |

a)

vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ;

| b) | zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania;

| c) | zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s bodom 3 prílohy VIII spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie; |
| --- | --- |

c)

zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s bodom 3 prílohy VIII spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie;

| d) | podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie. |
| --- | --- |

d)

podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie.

Členské štáty môžu stanoviť, aby sa poskytnutie informácií o vyúčtovaní nepovažovalo na žiadosť koncového odberateľa za výzvu na úhradu. Členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby boli ponúkané flexibilné spôsoby samotnej úhrady.

3.   Členské štáty rozhodnú o tom, kto má byť zodpovedný za poskytovanie informácií uvedených v odseku 1 a 2 tým konečným spotrebiteľom bez priameho alebo individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom energie.

Článok 18

Náklady na prístup k informáciám o meraní a vyúčtovaní spotreby zemného plynu

Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koncoví odberatelia mali vhodný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.

Článok 19

Náklady na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby koneční spotrebitelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koneční spotrebitelia mali primeraný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku sa rozdelenie nákladov na informácie o vyúčtovaní individuálnej spotreby tepla, chladu a teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách podľa článku 14 vykonáva na báze neziskovosti. Náklady spojené so zadaním uvedenej úlohy tretej strane, akou je napríklad poskytovateľ služby alebo miestny dodávateľ energie, pokrývajúce meranie, rozdelenie a vyúčtovanie skutočnej individuálnej spotreby v uvedených budovách, sa môžu preniesť na konečných spotrebiteľov, pokiaľ sú tieto náklady primerané.

3.   Členské štáty môžu v záujme zabezpečenia primeraných nákladov na poskytovanie služieb pomerového merania podľa odseku 2 stimulovať hospodársku súťaž v uvedenom odvetví služieb prijatím vhodných opatrení, ako je napríklad odporúčanie alebo iná podpora využívania verejného obstarávania a/alebo využívania interoperabilných zariadení a systémov, ktoré uľahčujú zmenu poskytovateľa služieb.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

INFORMOVANIE SPOTREBITEĽOV A POSILNENIE ICH POSTAVENIA

INFORMOVANIE SPOTREBITEĽOV A POSILNENIE ICH POSTAVENIA

Článok 20

Základné zmluvné práva týkajúce sa kúrenia, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté pravidlá Únie o ochrane spotrebiteľa, predovšetkým smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ (64) a smernica 93/13/EHS (65), zabezpečujú, aby sa koncovým odberateľom, a ak sú výslovne uvedení, aj konečným spotrebiteľom, udelili práva stanovené v odsekoch 2 až 8 tohto článku.

2.   Koncoví odberatelia majú právo na zmluvu so svojím dodávateľom, v ktorej sa špecifikuje:

| a) | totožnosť a adresa dodávateľa; |
| --- | --- |

a)

totožnosť a adresa dodávateľa;

| b) | poskytované služby a ponúkané úrovne kvality služieb; |
| --- | --- |

b)

poskytované služby a ponúkané úrovne kvality služieb;

| c) | typy ponúkaných služieb údržby; |
| --- | --- |

c)

typy ponúkaných služieb údržby;

| d) | prostriedky, ktorými možno získať aktuálne informácie o všetkých uplatniteľných tarifách, poplatkoch za údržbu a balíčkoch produktov alebo služieb; |
| --- | --- |

d)

prostriedky, ktorými možno získať aktuálne informácie o všetkých uplatniteľných tarifách, poplatkoch za údržbu a balíčkoch produktov alebo služieb;

| e) | trvanie zmluvy, podmienky obnovenia a ukončenia zmluvy a služieb vrátane produktov a služieb, ktoré s danými službami tvoria balíček, a údaj o tom, či je povolené bezplatné ukončenie zmluvy; |
| --- | --- |

e)

trvanie zmluvy, podmienky obnovenia a ukončenia zmluvy a služieb vrátane produktov a služieb, ktoré s danými službami tvoria balíček, a údaj o tom, či je povolené bezplatné ukončenie zmluvy;

| f) | akékoľvek opatrenia týkajúce sa kompenzácie alebo náhrady, ktoré sa uplatňujú, keď sa nedosahujú zmluvne dohodnuté úrovne kvality služieb vrátane nesprávneho alebo omeškaného vyúčtovania; |
| --- | --- |

f)

akékoľvek opatrenia týkajúce sa kompenzácie alebo náhrady, ktoré sa uplatňujú, keď sa nedosahujú zmluvne dohodnuté úrovne kvality služieb vrátane nesprávneho alebo omeškaného vyúčtovania;

| g) | metóda iniciovania postupu mimosúdneho urovnania sporu v súlade s článkom 21; |
| --- | --- |

g)

metóda iniciovania postupu mimosúdneho urovnania sporu v súlade s článkom 21;

| h) | informácie týkajúce sa práv spotrebiteľa vrátane informácií o postupoch vybavovania sťažností a všetkých informácií uvedených v tomto odseku, ktoré sa jasne uvádzajú na vyúčtovaní alebo na webovej stránke podniku
  a zahŕňajú kontaktné údaje alebo odkaz na webovú stránku jednotného kontaktného miesta uvedeného v článku 21. |
| --- | --- |

h)

informácie týkajúce sa práv spotrebiteľa vrátane informácií o postupoch vybavovania sťažností a všetkých informácií uvedených v tomto odseku, ktoré sa jasne uvádzajú na vyúčtovaní alebo na webovej stránke podniku
  a zahŕňajú kontaktné údaje alebo odkaz na webovú stránku jednotného kontaktného miesta uvedeného v článku 21.

Podmienky musia byť spravodlivé a musia sa oznámiť vopred. V každom prípade sa tieto informácie musia poskytnúť pre uzavretím alebo potvrdením zmluvy. Ak sa zmluvy uzatvárajú pomocou sprostredkovateľov, informácie týkajúce sa záležitostí stanovených v tomto odseku sa takisto musia poskytnúť pred uzavretím zmluvy.

Koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom sa musí poskytnúť zhrnutie kľúčových zmluvných podmienok zrozumiteľným spôsobom a výstižnými a jednoduchými jazykovými prostriedkami.

2a.
     
  Dodávatelia poskytujú koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom kópiu zmluvy, transparentné informácie o uplatňovaných cenách a tarifách a o štandardných podmienkach prístupu k službám vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody a ich využívaniu.

3.   Koncoví odberatelia sa primeraným spôsobom upovedomujú o akomkoľvek zámere pozmeniť zmluvné podmienky. Dodávatelia svojim koncovým odberateľom transparentným a zrozumiteľným spôsobom priamo oznamujú akékoľvek úpravy cien dodávok, ako aj dôvody a podmienky danej úpravy a jej rozsah, a to vo vhodnom čase najneskôr dva týždne a v prípade odberateľov v domácnostiach najneskôr mesiac pred tým, než úprava začne platiť.
  Koncoví odberatelia musia byť informovaní o svojom práve vypovedať zmluvu, ak nesúhlasia s novými zmluvnými podmienkami alebo úpravami ceny, ktoré im dodávateľ oznámil v súlade so zmluvou. Koncoví odberatelia bezodkladne informujú konečných spotrebiteľov o zamýšľaných zmenách zmluvy.

4.   Dodávatelia musia koncovým odberateľom ponúknuť veľký výber metód platieb. Takéto metódy platieb nesmú viesť k nenáležitej diskriminácii zákazníkov. Akékoľvek rozdiely v poplatkoch súvisiace s metódami platieb alebo systémami predplatného musia byť objektívne, nediskriminačné a primerané a nesmú presahovať priame náklady príjemcu platieb, ktoré mu vznikajú pri používaní konkrétnej metódy platieb alebo systému predplatného v súlade s článkom 62 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (66).

5.   Odberatelia v domácnostiach, ktorí majú prístup k systémom predplatného, nesmú byť v súlade s odsekom 6 znevýhodnení na základe systému predplatného.

6.   Dodávatelia koncovým odberateľom a 
  v relevantnom prípade
  konečným spotrebiteľom ponúkajú spravodlivé a transparentné všeobecné podmienky, ktoré im musia podať zrozumiteľným a jednoznačným jazykom a ktoré nesmú obsahovať nezmluvné prekážky uplatnenia si zákazníckych práv, ako napríklad nadmernú zmluvnú dokumentáciu. Konečným spotrebiteľom sa na ich žiadosť musí poskytnúť prístup k týmto všeobecným podmienkam. Koncoví odberatelia a koneční spotrebitelia musia byť chránení pred nečestnými alebo zavádzajúcimi predajnými metódami. Koncovým odberateľom so zdravotným postihnutím sa poskytujú všetky relevantné informácie o ich zmluve s dodávateľom v prístupných formátoch.

7.   Koncoví odberatelia a koneční spotrebitelia majú právo na dobrý štandard služby a vybavovania sťažností zo strany svojich dodávateľov. Dodávatelia sťažnosť vybavujú jednoducho, spravodlivo a rýchlo.

7a.
     
  Príslušné orgány zodpovedné za presadzovanie opatrení na ochranu spotrebiteľa stanovených v tejto smernici sú nezávislé od záujmov trhu a môžu prijímať administratívne rozhodnutia.

článok 21

Informovanie a zvyšovanie povedomia

1.   Členské štáty
  v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi
  zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné,
  dostupné
  a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov podľa vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ.

2.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na podporu a uľahčenie efektívneho využívania energie koncovými odberateľmi a konečnými spotrebiteľmi. Tieto opatrenia sú súčasťou národnej stratégie, ako sú integrované národné energetické a klimatické plány v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 alebo dlhodobá stratégia obnovy budov vymedzená v 
  smernici
  ...
  [smernica o energetickej hospodárnosti budov – prepracované znenie – 2021/0426(COD)].

Na účely tohto článku tieto opatrenia zahŕňajú škálu nástrojov a politík na podporu zmeny správania, ako sú:

| i) | daňové stimuly; |
| --- | --- |

i)

daňové stimuly;

| ii) | prístup k financiám, poukazom, grantom alebo dotáciám; |
| --- | --- |

ii)

prístup k financiám, poukazom, grantom alebo dotáciám;

| iia) | dostupnosť verejne podporovaných energetických auditov a individuálne prispôsobených poradenských a podporných služieb pre spotrebiteľov v domácnosti, najmä zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

iia)

dostupnosť verejne podporovaných energetických auditov a individuálne prispôsobených poradenských a podporných služieb pre spotrebiteľov v domácnosti, najmä zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnych bytoch;

| iib) | individuálne prispôsobené poradenské služby pre MSP a mikropodniky; |
| --- | --- |

iib)

individuálne prispôsobené poradenské služby pre MSP a mikropodniky;

| iii) | poskytovanie informácií ľuďom so zdravotným postihnutím v prístupnej forme; |
| --- | --- |

iii)

poskytovanie informácií ľuďom so zdravotným postihnutím v prístupnej forme;

| iv) | vzorové projekty; |
| --- | --- |

iv)

vzorové projekty;

| v) | činnosti na pracovisku; |
| --- | --- |

v)

činnosti na pracovisku;

| vi) | činnosti odbornej prípravy; |
| --- | --- |

vi)

činnosti odbornej prípravy;

| vii) | digitálne nástroje; |
| --- | --- |

vii)

digitálne nástroje;

| viia) | stratégie zapojenia. |
| --- | --- |

viia)

stratégie zapojenia.

Na účely tohto článku tieto opatrenia zahŕňajú okrem iných aj tieto spôsoby a prostriedky na zapojenie účastníkov trhu, ako sú uvedení v odseku 1:

| i) | vytvorenie jednotného kontaktného miesta alebo podobných mechanizmov na poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci v otázkach energetickej efektívnosti vrátane
  energetických kontrol na mieste pre domácnosti
  , energetickej obnovy budov,
  informácií o výmene starých a neúčinných vykurovacích sústav za moderné a účinnejšie zariadenia
  a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov
  a skladovania energie
  v budovách pre koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým odberateľov v domácnostiach a iných malých odberateľov
  vrátane MSP a mikropodnikov; |
| --- | --- |

i)

vytvorenie jednotného kontaktného miesta alebo podobných mechanizmov na poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci v otázkach energetickej efektívnosti vrátane
  energetických kontrol na mieste pre domácnosti
  , energetickej obnovy budov,
  informácií o výmene starých a neúčinných vykurovacích sústav za moderné a účinnejšie zariadenia
  a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov
  a skladovania energie
  v budovách pre koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým odberateľov v domácnostiach a iných malých odberateľov
  vrátane MSP a mikropodnikov;

| ia) | spolupráca so súkromnými subjektmi, ktoré poskytujú služby, ako sú energetické audity, riešenia financovania a vykonávanie energetickej obnovy, a propagácia týchto služieb; |
| --- | --- |

ia)

spolupráca so súkromnými subjektmi, ktoré poskytujú služby, ako sú energetické audity, riešenia financovania a vykonávanie energetickej obnovy, a propagácia týchto služieb;

| ii) | komunikácia o nákladovo efektívnych a jednoduchých zmenách vo využívaní energie; |
| --- | --- |

ii)

komunikácia o nákladovo efektívnych a jednoduchých zmenách vo využívaní energie;

| iii) | šírení informácií o opatreniach energetickej efektívnosti a nástrojoch financovania; |
| --- | --- |

iii)

šírení informácií o opatreniach energetickej efektívnosti a nástrojoch financovania;

| iv) | zabezpečení jednotných kontaktných miest, ktoré majú koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom poskytovať všetky potrebné informácie o ich právach, uplatniteľnom práve a mechanizmoch urovnávania sporov, ktoré majú v prípade sporu k dispozícii. Takéto jednotné kontaktné miesta môžu byť súčasťou všeobecných informačných miest pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

iv)

zabezpečení jednotných kontaktných miest, ktoré majú koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom poskytovať všetky potrebné informácie o ich právach, uplatniteľnom práve a mechanizmoch urovnávania sporov, ktoré majú v prípade sporu k dispozícii. Takéto jednotné kontaktné miesta môžu byť súčasťou všeobecných informačných miest pre spotrebiteľov.

2a.
     
  Na účely tohto článku členské štáty spolupracujú s príslušnými orgánmi a súkromnými zainteresovanými stranami pri vytváraní špecializovaných miestnych, regionálnych alebo vnútroštátnych jednotných kontaktných miest pre energetickú efektívnosť. Tieto jednotné kontaktné miesta majú medziodvetvový a interdisciplinárny charakter a umožňujú rozvoj projektov na miestnej úrovni prostredníctvom:

| a) | poskytovania poradenstva domácnostiam, MSP, mikropodnikom a verejným orgánom a poskytovania zjednodušených informácií o technických a finančných možnostiach a riešeniach; |
| --- | --- |

a)

poskytovania poradenstva domácnostiam, MSP, mikropodnikom a verejným orgánom a poskytovania zjednodušených informácií o technických a finančných možnostiach a riešeniach;

| b) | prepájania potenciálnych projektov, najmä projektov menšieho rozsahu, s účastníkmi trhu; |
| --- | --- |

b)

prepájania potenciálnych projektov, najmä projektov menšieho rozsahu, s účastníkmi trhu;

| c) | poskytovania poradenstva o správaní v oblasti spotreby energie s cieľom aktívne zapojiť spotrebiteľov; |
| --- | --- |

c)

poskytovania poradenstva o správaní v oblasti spotreby energie s cieľom aktívne zapojiť spotrebiteľov;

| d) | poskytovania informácií o programoch odbornej prípravy a vzdelávaní s cieľom zabezpečiť viac odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti a rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu; |
| --- | --- |

d)

poskytovania informácií o programoch odbornej prípravy a vzdelávaní s cieľom zabezpečiť viac odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti a rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu;

| e) | zberu a predkladania súhrnných údajov o typológii z projektov energetickej efektívnosti s podporou jednotných kontaktných miest Komisii, ktoré Komisia uverejňuje v správe každý druhý rok s cieľom vymieňať si skúsenosti a posilniť cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom propagovať príklady najlepších postupov z rôznych typológií budov, bývania a podnikov; |
| --- | --- |

e)

zberu a predkladania súhrnných údajov o typológii z projektov energetickej efektívnosti s podporou jednotných kontaktných miest Komisii, ktoré Komisia uverejňuje v správe každý druhý rok s cieľom vymieňať si skúsenosti a posilniť cezhraničnú spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom propagovať príklady najlepších postupov z rôznych typológií budov, bývania a podnikov;

| f) | poskytovania holistickej podpory všetkým domácnostiam, pričom osobitná pozornosť sa venuje domácnostiam žijúcim v energetickej chudobe a budovám s najhoršou energetickou hospodárnosťou, ako aj akreditovaným spoločnostiam a inštalatérom poskytujúcim dodatočné služby, prispôsobujú sa rôznym typológiám bývania a geografickému rozsahu a poskytovania podpory v rôznych fázach projektu modernizácie, najmä s cieľom uľahčiť uplatňovanie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti stanovených v článku 9 smernice ... [smernica o energetickej hospodárnosti budov – prepracované znenie – 2021/0426(COD)]; |
| --- | --- |

f)

poskytovania holistickej podpory všetkým domácnostiam, pričom osobitná pozornosť sa venuje domácnostiam žijúcim v energetickej chudobe a budovám s najhoršou energetickou hospodárnosťou, ako aj akreditovaným spoločnostiam a inštalatérom poskytujúcim dodatočné služby, prispôsobujú sa rôznym typológiám bývania a geografickému rozsahu a poskytovania podpory v rôznych fázach projektu modernizácie, najmä s cieľom uľahčiť uplatňovanie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti stanovených v článku 9 smernice ... [smernica o energetickej hospodárnosti budov – prepracované znenie – 2021/0426(COD)];

| g) | rozvoja služieb pre energeticky chudobných, zraniteľných spotrebiteľov a domácnosti s nízkymi príjmami. |
| --- | --- |

g)

rozvoja služieb pre energeticky chudobných, zraniteľných spotrebiteľov a domácnosti s nízkymi príjmami.

Členské štáty spolupracujú s miestnymi a regionálnymi orgánmi na podpore spolupráce medzi verejnými orgánmi, energetickými agentúrami a iniciatívami vedenými komunitou a na podpore, rozvoji a rozširovaní jednotných kontaktných miest prostredníctvom integrovaného procesu. Komisia poskytne členským štátom usmernenia na rozvoj týchto jednotných kontaktných miest s cieľom vytvoriť harmonizovaný prístup v celej Únii.

3.   Členské štáty vytvoria vhodné podmienky pre účastníkov trhu, aby mohli koncovým odberateľom poskytovať primerané a cielené informácie a poradenstvo o energetickej efektívnosti, a to aj zraniteľným odberateľom, ľuďom postihnutým energetickou chudobou a prípadne ľuďom žijúcim v sociálnych bytoch,
  MSP a mikropodnikom.

4.   Členské štáty zabezpečujú, aby koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, zraniteľní odoberatelia, ľudia postihnutí energetickou chudobou a prípadne ľudia žijúci v sociálnych bytoch mali prístup k jednoduchým, spravodlivým, nezávislým, účinným a efektívnym mechanizmom na mimosúdne urovnávanie sporov týkajúcich sa práv a povinností stanovených podľa tejto smernice, a to prostredníctvom nezávislého mechanizmu, ako je ombudsman pre otázky energetiky alebo orgán spotrebiteľov, alebo prostredníctvom regulačného orgánu. Ak je koncový odberateľ spotrebiteľom, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ (67), takéto mechanizmy mimosúdneho urovnávania sporov musia spĺňať požiadavky predmetnej smernice.

Členské štáty v prípade potreby zabezpečujú, aby subjekty alternatívneho urovnávania sporov spolupracovali v snahe poskytnúť jednoduché, spravodlivé, nezávislé, účinné a efektívne mechanizmy mimosúdneho urovnávanie sporov v prípade sporov súvisiacich s produktmi alebo službami viazanými na akékoľvek produkty alebo služby, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, alebo tvoriace s nimi jeden balíček.

Účasť podnikov na mechanizmoch mimosúdneho urovnávania sporov pre odberateľov v domácnosti je povinná, pričom výnimkou je prípad, keď členský štát Komisii preukáže, že iné mechanizmy sú účinné rovnocenným spôsobom.

5.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté ich základné zásady práva týkajúce sa vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že nebudú môcť individuálne získať všetky prínosy, alebo tým, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty.

Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov
  vrátane financovania a možnosti obrátiť sa na riešenia financovania tretími stranami,
  zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení alebo prijatie usmernení a výkladových oznámení, alebo zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi . Opatrenia môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1 .

Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu s účasťou relevantných
  miestnych a regionálnych orgánov
  , verejných a sociálnych partnerov, ako sú organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie,
  distribútori energie alebo maloobchodné energetické spoločnosti, spoločnosti poskytujúce energetické služby,
  komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, relevantné verejné orgány, a ich zámerom je vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov.

Každý členský štát nahlasuje takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   Komisia nabáda na to, aby sa vymieňali a vo veľkej miere šírili informácie o osvedčených postupoch v oblasti energetickej efektívnosti a metodiky
  a poskytuje technickú pomoc
  na zmierňovanie rozdielnosti motivácie v členských štátoch.

Článok 21a

Partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti

1.
     
  Komisia vytvorí do ... [12 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto smernice] európske partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti špecifické pre jednotlivé odvetvia, a to inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom, pričom spojí kľúčové zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov v odvetviach, ako sú IKT, doprava, finančné odvetvie a stavebníctvo. Komisia vymenuje predsedu pre každé európske partnerstvo v oblasti energetickej efektívnosti.

2.
     
  Partnerstvá uvedené v odseku 1 uľahčujú dialógy o klíme a povzbudzujú odvetvia, aby vypracovali „plány energetickej efektívnosti“ s cieľom zmapovať dostupné opatrenia a technologické možnosti na dosiahnutie úspor energetickej efektívnosti, pripraviť sa na energiu z obnoviteľných zdrojov a dekarbonizovať odvetvia. Takéto plány budú cenným prínosom pri pomoci odvetviam pri plánovaní investícií potrebných na dosiahnutie cieľov tejto smernice a nariadenia (EÚ) 2021/1119, ako aj pri uľahčovaní cezhraničnej spolupráce medzi aktérmi s cieľom posilniť vnútorný trh Únie.

Článok 22

Posilnenie postavenia a ochrana zraniteľných odberateľov a zmierňovanie energetickej chudoby

1.   Členské štáty vypracujú
  spoľahlivú dlhodobú stratégiu a prijmú primerané opatrenia
  na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov,
  domácností s nízkymi príjmami
  a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.

Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 28 ods. 1 a článku 29 smernice (EÚ) 2019/944 a článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES zohľadnia konečných spotrebiteľov.

2.   Členské štáty so zámerom zmierniť energetickú chudobu vykonávajú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti a súvisiacej ochrany spotrebiteľa alebo informačné opatrenia, predovšetkým opatrenia stanovené v článku 21 a článku 8 ods. 3, prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov,
  domácností s nízkymi príjmami a
  prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.
  Členské štáty zavedú vhodné nástroje monitorovania a hodnotenia s cieľom zabezpečiť, aby ľudia postihnutí energetickou chudobou dostávali podporu prostredníctvom opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti.

3.   Členské štáty na podporu zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou,
  domácností s nízkymi príjmami
  a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch:

| a) | vykonávajú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti so zámerom zmierniť distribučné účinky z iných politík a opatrení, ako sú daňové opatrenia vykonávané podľa článku 10 tejto smernice, alebo z obchodovania s emisiami v odvetví budov a dopravy podľa smernice o ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

a)

vykonávajú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti so zámerom zmierniť distribučné účinky z iných politík a opatrení, ako sú daňové opatrenia vykonávané podľa článku 10 tejto smernice, alebo z obchodovania s emisiami v odvetví budov a dopravy podľa smernice o ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| aa) | zabezpečia, aby opatrenia na podporu alebo uľahčenie energetickej efektívnosti, najmä opatrenia týkajúce sa budov a mobility, neviedli k neprimeranému zvýšeniu nákladov na tieto služby alebo k väčšiemu sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

aa)

zabezpečia, aby opatrenia na podporu alebo uľahčenie energetickej efektívnosti, najmä opatrenia týkajúce sa budov a mobility, neviedli k neprimeranému zvýšeniu nákladov na tieto služby alebo k väčšiemu sociálnemu vylúčeniu;

| b) | čo najlepším spôsobom využívajú verejné financovanie dostupné na vnútroštátnej a únijnej úrovni vrátane prípadných finančných príspevkov členských štátov prijatých zo Sociálno-klimatického fondu [články 9 a 14 nariadenia o Sociálno-klimatickom fonde, COM(2021)0568] a príjmov z aukcií kvót v rámci obchodovania s emisnými kvótami podľa EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] na investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti ako prioritných opatrení; |
| --- | --- |

b)

čo najlepším spôsobom využívajú verejné financovanie dostupné na vnútroštátnej a únijnej úrovni vrátane prípadných finančných príspevkov členských štátov prijatých zo Sociálno-klimatického fondu [články 9 a 14 nariadenia o Sociálno-klimatickom fonde, COM(2021)0568] a príjmov z aukcií kvót v rámci obchodovania s emisnými kvótami podľa EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] na investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti ako prioritných opatrení;

| c) | prípadne realizujú skoré investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti orientované do budúcna,
  ako napríklad modernizácia vykurovacích, chladiacich a ventilačných systémov,
  pred tým, než sa prejavia distribučné účinky z iných politík a opatrení. |
| --- | --- |

c)

prípadne realizujú skoré investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti orientované do budúcna,
  ako napríklad modernizácia vykurovacích, chladiacich a ventilačných systémov,
  pred tým, než sa prejavia distribučné účinky z iných politík a opatrení.

| d) | podporujú technickú pomoc,
  ktorá uľahčuje výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa reforiem regulačných rámcov, ako sú právne predpisy týkajúce sa nehnuteľností a nájmu v súvislosti s opatreniami energetickej efektívnosti
  , a zavádzanie podporných možností financovania a finančných nástrojov, ako sú schémy financovania prostredníctvom účtov za energie, miestne rezervy na úverové straty, záručné fondy, fondy zamerané na hĺbkovú obnovu a obnovu s minimálnymi energetickými ziskami; |
| --- | --- |

d)

podporujú technickú pomoc,
  ktorá uľahčuje výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa reforiem regulačných rámcov, ako sú právne predpisy týkajúce sa nehnuteľností a nájmu v súvislosti s opatreniami energetickej efektívnosti
  , a zavádzanie podporných možností financovania a finančných nástrojov, ako sú schémy financovania prostredníctvom účtov za energie, miestne rezervy na úverové straty, záručné fondy, fondy zamerané na hĺbkovú obnovu a obnovu s minimálnymi energetickými ziskami;

| e) | podporujú technickú pomoc pre sociálnych aktérov na podporu aktívnej účasti zraniteľných spotrebiteľov na trhu s energiou a pozitívne zmeny v ich spôsobe spotreby energie; |
| --- | --- |

e)

podporujú technickú pomoc pre sociálnych aktérov na podporu aktívnej účasti zraniteľných spotrebiteľov na trhu s energiou a pozitívne zmeny v ich spôsobe spotreby energie;

| f) | zabezpečujú prístup k financiám, grantom alebo dotáciám viazaným na minimálne energetické zisky
  a uľahčujú prístup k dostupným bankovým úverom alebo špecializovaným úverovým linkám. |
| --- | --- |

f)

zabezpečujú prístup k financiám, grantom alebo dotáciám viazaným na minimálne energetické zisky
  a uľahčujú prístup k dostupným bankovým úverom alebo špecializovaným úverovým linkám.

3a.
     
  Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, domácností s nízkymi príjmami, zraniteľných odberateľov a v relevantnom prípade osôb žijúcich v sociálnych bytoch pred nespravodlivým stanovovaním cien a zvyšovaním cien dodávok tepla, chladenia a teplej úžitkovej vody.

4.   Členské štáty zriadia sieť odborníkov z rôznych odvetví, ako je zdravotníctvo,
  energetika
  , stavebníctvo,
  odvetvie vykurovania a chladenia a sociálne odvetvie, prípadne vrátane miestnych a regionálnych energetických agentúr, s cieľom
  vypracovať stratégie na podporu miestnych a národných aktérov s rozhodovacími právomocami pri vykonávaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zameraných na zmenšenie energetickej chudoby, opatrení na vytvorenie robustných dlhodobých riešení na zmiernenie energetickej chudoby a na vyvinutie primeraných nástrojov technickej pomoci a nástrojov financovania. Členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby v zložení siete odborníkov bolo zaručené vyvážené zastúpenie mužov a žien a aby odrážala názory ľudí v celej ich rozmanitosti.

Táto sieť odborníkov
  podporuje členské štáty v týchto úlohách:

| a) | stanoviť vnútroštátne vymedzenie pojmov energetická chudoba a energeticky chudobný a s nimi súvisiace ukazovatele a kritériá, ako aj pojmov zraniteľný odberateľ vrátane konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- |

a)

stanoviť vnútroštátne vymedzenie pojmov energetická chudoba a energeticky chudobný a s nimi súvisiace ukazovatele a kritériá, ako aj pojmov zraniteľný odberateľ vrátane konečného spotrebiteľa;

| b) | vypracovať alebo zlepšiť relevantné ukazovatele a dátové súbory týkajúce sa otázky energetickej chudoby, ktoré by sa mali používať a nahlasovať; |
| --- | --- |

b)

vypracovať alebo zlepšiť relevantné ukazovatele a dátové súbory týkajúce sa otázky energetickej chudoby, ktoré by sa mali používať a nahlasovať;

| c) | zaviesť metódy a opatrenia, ktorými sa zaručí cenová dostupnosť, podpora neutrality nákladov na bývanie alebo spôsoby, ktorými sa zaručí, že z verejných finančných prostriedkov investovaných do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti bude plynúť prospech tak vlastníkom, ako aj nájomníkom budov a jednotiek budov, predovšetkým vzhľadom na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

c)

zaviesť metódy a opatrenia, ktorými sa zaručí cenová dostupnosť, podpora neutrality nákladov na bývanie alebo spôsoby, ktorými sa zaručí, že z verejných finančných prostriedkov investovaných do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti bude plynúť prospech tak vlastníkom, ako aj nájomníkom budov a jednotiek budov, predovšetkým vzhľadom na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch;

| d) | posúdiť a v prípade potreby navrhnúť opatrenia na zabránenie situáciám, keď sú konkrétne skupiny viac postihnuté alebo vystavené väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejšie podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, alebo opatrenia na nápravu takýchto situácií. |
| --- | --- |

d)

posúdiť a v prípade potreby navrhnúť opatrenia na zabránenie situáciám, keď sú konkrétne skupiny viac postihnuté alebo vystavené väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejšie podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom, alebo opatrenia na nápravu takýchto situácií.

KAPITOLA V

KAPITOLA V

EFEKTÍVNOSŤ DODÁVKY ENERGIE

EFEKTÍVNOSŤ DODÁVKY ENERGIE

Článok 23

Posudzovanie a plánovanie vykurovania a chladenia

1.   Každý členský štát ako súčasť svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisii postúpi komplexné posúdenie vykurovania a chladenia
  vrátane mapovania oblastí určených pre nové siete vykurovania a chladenia.
  Dané komplexné posúdenie musí obsahovať informácie stanovené v prílohe IX, ako aj sprievodný dokument o posúdení vykonanom podľa článku 15 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/2001.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby
  všetky príslušné strany vrátane verejných a súkromných zainteresovaných strán
  mali príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

3.   Členské štáty na účely posúdenia uvedeného v odseku 1 vykonajú na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladov na uspokojenie potrieb na vykurovanie a chladenie,
  pričom sa zohľadní celková efektívnosť systému, primeranosť a odolnosť elektrizačnej sústavy, ako aj zásada prvoradosti energetickej efektívnosti.
  Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (68).

Členské štáty určia príslušné orgány zodpovedné za vykonanie analýzy nákladov a prínosov, poskytnú podrobné metodiky a predpoklady v súlade s prílohou X a stanovia a uverejnia postupy vykonávania ekonomickej analýzy.

4.   V prípade, že sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom 
  a/alebo výroby elektriny z odpadového tepla na vlastnú spotrebu
  , ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty
  alebo zodpovedné miestne a regionálne orgány
  , prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom
  a/alebo na stimuláciu rozvoja zariadení na premenu prebytočného odpadového tepla na elektrinu na vlastnú spotrebu
  a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 a článkom 24 ods. 4 a 6 .

Ak sa posúdením uvedeným v odseku 1 a analýzou uvedenou v odseku 3 neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 24 ods. 4, dotknutý členský štát
  spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi
  môže zariadenia vyňať z požiadaviek ustanovených v uvedenom odseku.

5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zaručia, že potenciál identifikovaný pri komplexnom posúdení sa zrealizuje podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe IX. Každý členský štát oznamuje uvedené politiky a opatrenia ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu a zodpovedajúcich správ o pokroku oznamovaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999.

Členské štáty pri príprave svojich politík a opatrení zhromažďujú informácie o kogeneračných zariadeniach a jednotkách v existujúcich sieťach diaľkového vykurovania a chladenia a vykonávajú posúdenie potenciálu úspor energie. Tieto informácie obsahujú aspoň údaje o účinnosti systému, stratách systému, hustote pripojenia, sieťových stratách a teplotnom rozpätí, primárnej a konečnej spotrebe energie, emisných faktoroch a dodávateľských reťazcoch zdrojov energie. Tieto údaje sa uverejnia a členské štáty tieto údaje sprístupnia verejnosti.

6.   Členské štáty
  zabezpečia
  , aby regionálne a miestne orgány vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov
  najmenej 35 000 a podporia obce s nižším počtom obyvateľov, aby vypracovali takéto plány.
  Tieto plány
  musia
  :

| a) | vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti,
  a to aj prostredníctvom pripravenosti diaľkového vykurovania nízkej teploty
  ,
  vysoko účinnej kombinovanej výroby elektriny a tepla
  , využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti;
  okrem toho sa vykoná analýza vykurovacích a chladiacich zariadení v miestnom fonde budov, v ktorej sa zohľadnia možnosti opatrení v oblasti energetickej efektívnosti špecifické pre danú oblasť a v ktorej sa vypracujú vzory plánu obnovy pre podobné typy budov s cieľom rýchlej, nákladovo efektívnej a vzájomne koordinovanej transformácie budov a infraštruktúry dodávok; |
| --- | --- |

a)

vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1, obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti,
  a to aj prostredníctvom pripravenosti diaľkového vykurovania nízkej teploty
  ,
  vysoko účinnej kombinovanej výroby elektriny a tepla
  , využívania odpadového tepla, a potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti;
  okrem toho sa vykoná analýza vykurovacích a chladiacich zariadení v miestnom fonde budov, v ktorej sa zohľadnia možnosti opatrení v oblasti energetickej efektívnosti špecifické pre danú oblasť a v ktorej sa vypracujú vzory plánu obnovy pre podobné typy budov s cieľom rýchlej, nákladovo efektívnej a vzájomne koordinovanej transformácie budov a infraštruktúry dodávok;

| aa) | byť plne v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

aa)

byť plne v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti;

| b) | zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a); |
| --- | --- |

b)

zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa odseku 6 písm. a);

| c) | byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti
  vrátane prevádzkovateľov miestnej energetickej infraštruktúry v počiatočnej fáze
  ; |
| --- | --- |

c)

byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych a miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti
  vrátane prevádzkovateľov miestnej energetickej infraštruktúry v počiatočnej fáze
  ;

| ca) | zohľadniť súčasnú energetickú infraštruktúru pre plyn, teplo a elektrinu; |
| --- | --- |

ca)

zohľadniť súčasnú energetickú infraštruktúru pre plyn, teplo a elektrinu;

| d) | zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov; |
| --- | --- |

d)

zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych územných jednotiek alebo regiónov;

| da) | posúdiť úlohu energetických komunít a spoločenstiev a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov v oblasti vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

da)

posúdiť úlohu energetických komunít a spoločenstiev a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov v oblasti vykurovania a chladenia;

| db) | zahŕňať stratégiu na uprednostnenie osôb postihnutých energetickou chudobou, domácností s nízkymi príjmami, zraniteľných spotrebiteľov a v relevantnom prípade osôb žijúcich v sociálnych bytoch, ako sa uvádza v článku 22, vrátane analýzy trhu s cieľom identifikovať a pochopiť potreby cieľových skupín a navrhnúť prispôsobené programy; |
| --- | --- |

db)

zahŕňať stratégiu na uprednostnenie osôb postihnutých energetickou chudobou, domácností s nízkymi príjmami, zraniteľných spotrebiteľov a v relevantnom prípade osôb žijúcich v sociálnych bytoch, ako sa uvádza v článku 22, vrátane analýzy trhu s cieľom identifikovať a pochopiť potreby cieľových skupín a navrhnúť prispôsobené programy;

| dc) | posudzovať, ako financovať realizáciu určených politík a opatrení, a poskytovať finančné mechanizmy, ktoré spotrebiteľom umožnia prechod na vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

dc)

posudzovať, ako financovať realizáciu určených politík a opatrení, a poskytovať finančné mechanizmy, ktoré spotrebiteľom umožnia prechod na vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov;

| dd) | zvážiť cenovú dostupnosť energie, bezpečnosť dodávok, primeranosť a odolnosť elektrizačnej sústavy; |
| --- | --- |

dd)

zvážiť cenovú dostupnosť energie, bezpečnosť dodávok, primeranosť a odolnosť elektrizačnej sústavy;

| e) | zahŕňať
  trajektóriu na dosiahnutie cieľov plánov v súlade s klimatickou neutralitou a
  monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení; |
| --- | --- |

e)

zahŕňať
  trajektóriu na dosiahnutie cieľov plánov v súlade s klimatickou neutralitou a
  monitorovanie pokroku pri vykonávaní určených politík a opatrení;

| ea) | vypracovať stratégiu na plánovanie výmeny starých a neefektívnych vykurovacích a chladiacich zariadení vo verejných subjektoch za vysoko účinné alternatívy s cieľom postupne sa zbaviť fosílnych palív; |
| --- | --- |

ea)

vypracovať stratégiu na plánovanie výmeny starých a neefektívnych vykurovacích a chladiacich zariadení vo verejných subjektoch za vysoko účinné alternatívy s cieľom postupne sa zbaviť fosílnych palív;

| eb) | posúdiť potenciálnu synergiu s plánmi susedných regionálnych alebo miestnych orgánov s cieľom podporiť spoločné investície a nákladovú efektívnosť. |
| --- | --- |

eb)

posúdiť potenciálnu synergiu s plánmi susedných regionálnych alebo miestnych orgánov s cieľom podporiť spoločné investície a nákladovú efektívnosť.

Členské štáty zabezpečujú, aby
  všetky príslušné strany vrátane verejných a súkromných zainteresovaných strán
  mali príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení.

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory.
  Členské štáty zabezpečia, aby plány vykurovania a chladenia boli v súlade s ostatnými miestnymi požiadavkami na plánovanie v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia, s cieľom zabrániť administratívnemu zaťaženiu miestnych a regionálnych orgánov a podporiť účinné vykonávanie plánov.

6a.
     
  Miestne plány vykurovania a chladenia môže spoločne vykonávať skupina viacerých susediacich miestnych orgánov, za predpokladu, že existuje vhodný geografický a administratívny kontext, ako aj infraštruktúra vykurovania a chladenia.

6b.
     
  Vykonávanie miestnych plánov vykurovania a chladenia overuje a posudzuje príslušný orgán. Ak sa vykonávanie považuje za nedostatočné na základe trajektórie a monitorovania podľa odseku 6 písm. e), príslušný orgán navrhne opatrenia na odstránenie nedostatkov vo vykonávaní.

Článok 24

Dodávky vykurovania a chladenia

1.   S cieľom zvýšiť efektívnosť pri používaní primárnej energie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia je systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom systémom, ktorý spĺňa tieto kritériá:

| a) | do 31. decembra
  2027
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov
  dodávaných do siete
  ; |
| --- | --- |

a)

do 31. decembra
  2027
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov
  dodávaných do siete
  ;

| b) | od 1. januára
  2028
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára
  2028
  systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takejto tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %;

| c) | od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 systém, ktorý využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 20 %;

| d) | od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2045 systém, ktorý využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 40 %;

| e) | od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %. |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2050 systém, ktorý využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov a odpadové teplo, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 60 %.

| f) | v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, ak podiel odpadového tepla presahuje kritériá uvedené v písmenách c), d) a e) a ak by sa inak odpadové teplo stratilo, môže odpadové teplo nahradiť ktorýkoľvek z iných zdrojov energie; |
| --- | --- |

f)

v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, ak podiel odpadového tepla presahuje kritériá uvedené v písmenách c), d) a e) a ak by sa inak odpadové teplo stratilo, môže odpadové teplo nahradiť ktorýkoľvek z iných zdrojov energie;

| g) | vykonalo sa posúdenie maximálnych potrebných teplôt v distribučnej sieti. |
| --- | --- |

g)

vykonalo sa posúdenie maximálnych potrebných teplôt v distribučnej sieti.

2.   Členské štáty zaručia, aby systém centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorý sa buduje alebo významne obnovuje, spĺňal kritériá stanovené v odseku 1 uplatniteľné v čase, keď začína svoju prevádzku alebo v nej po obnove pokračuje. Navyše členské štáty zabezpečujú, aby pri budovaní alebo významnej obnove systému centralizovaného zásobovania teplom a chladom nedošlo k zvýšeniu miery používania fosílnych palív iných než zemný plyn v existujúcich zdrojoch tepla v porovnaní s ročnou spotrebou, ktorá sa stanoví ako priemer za predchádzajúce tri kalendárne roky úplnej prevádzky pred obnovou, ako aj aby žiadne nové zdroje tepla v danom systéme nevyužívali iné fosílne palivá než zemný plyn ▌.
  Členské štáty tiež zabezpečia, aby sa zmapovali a zverejnili geografické trasy existujúcich systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

3.   Členské štáty zaručia, aby od 1. januára 2025 a potom každých päť rokov prevádzkovatelia všetkých existujúcich systémov diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré majú celkový energetický výstup vyše 5 MW a ktoré nespĺňajú kritériá stanovené v odseku 1 písm. b) až e), vypracovali plán efektívnosti primárnej energie a energie z obnoviteľných zdrojov
  a na zníženie distribučných strát.
  Daný plán musí obsahovať opatrenia na splnenie kritérií stanovených v odseku 1 písm. b) až e) a musí ho schváliť príslušný orgán.

3a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby dátové centrum s celkovým menovitým energetickým vstupom vyšším ako 100 kW využívalo odpadové teplo alebo iné aplikácie na rekuperáciu odpadového tepla, pokiaľ nepreukáže, že to nie je technicky alebo ekonomicky uskutočniteľné v súlade s posúdením uvedeným v odseku 4.

4.   Členské štáty s cieľom zabezpečiť ekonomickú realizovateľnosť zvyšovania energetickej efektívnosti dodávok vykurovania a chladenia zabezpečia, aby sa vykonala analýza nákladov a prínosov na úrovni jednotlivých zariadení v súlade s prílohou X v prípade, ak sú novo plánované alebo významne obnovené tieto zariadenia
  a pokiaľ im ešte nevznikli materiálne náklady:

| a) | tepelné zariadenie na výrobu elektriny s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom vyšším ako 5 MW s cieľom posúdiť náklady a prínosy spojené so zabezpečením prevádzky tohto zariadenia ako zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

a)

tepelné zariadenie na výrobu elektriny s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom vyšším ako 5 MW s cieľom posúdiť náklady a prínosy spojené so zabezpečením prevádzky tohto zariadenia ako zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby;

| b) | priemyselné zariadenie s priemerným celkovým ročným energetickým vstupom vyše 5 MW s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej; |
| --- | --- |

b)

priemyselné zariadenie s priemerným celkovým ročným energetickým vstupom vyše 5 MW s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej;

| c) | servisné zariadenie s priemerným celkovým ročným energetickým vstupom vyše 5 MW, ako sú zariadenia na úpravu odpadovej vody a zariadenia LNG, s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej; |
| --- | --- |

c)

servisné zariadenie s priemerným celkovým ročným energetickým vstupom vyše 5 MW, ako sú zariadenia na úpravu odpadovej vody a zariadenia LNG, s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej;

| d) | dátové centrum s celkovým menovitým energetickým vstupom vyše
  100 kW
  s cieľom posúdiť
  technickú uskutočniteľnosť, nákladovú efektívnosť, vplyv na energetickú efektívnosť a miestny dopyt po teple vrátane sezónnych výkyvov
  používania odpadového tepla na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu, ako aj napojenia daného zariadenia k sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo systému centralizovaného zásobovania chladom na základe obnoviteľných zdrojov energie
  alebo k iným aplikáciám na rekuperáciu odpadového tepla.
   V analýze sa zvážia riešenia systémov zásobovania chladom, ktoré umožňujú odvádzanie alebo zachytávanie odpadového tepla pri využiteľnej teplote s minimálnymi podpornými energetickými vstupmi. |
| --- | --- |

d)

dátové centrum s celkovým menovitým energetickým vstupom vyše
  100 kW
  s cieľom posúdiť
  technickú uskutočniteľnosť, nákladovú efektívnosť, vplyv na energetickú efektívnosť a miestny dopyt po teple vrátane sezónnych výkyvov
  používania odpadového tepla na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu, ako aj napojenia daného zariadenia k sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo systému centralizovaného zásobovania chladom na základe obnoviteľných zdrojov energie
  alebo k iným aplikáciám na rekuperáciu odpadového tepla.
   V analýze sa zvážia riešenia systémov zásobovania chladom, ktoré umožňujú odvádzanie alebo zachytávanie odpadového tepla pri využiteľnej teplote s minimálnymi podpornými energetickými vstupmi.

Členské štáty zabezpečia, aby sa odstránili regulačné prekážky využívania odpadového tepla a aby sa poskytla dostatočná podpora využívania odpadového tepla v prípade, ak sa zariadenia uvedené v písmenách a) až d) novo plánujú alebo rekonštruujú.
  Na účely posúdenia odpadového tepla v danej lokalite na účely písmen b) až d) možno namiesto analýzy nákladov a prínosov stanovenej v tomto odseku vykonať energetické audity v súlade s prílohou VI.

Inštalácia vybavenia na zachytávanie oxidu uhličitého produkovaného spaľovacím zariadením s cieľom geologicky ho uložiť v súlade so smernicou 2009/31/ES sa nepovažuje za rekonštrukciu na účely písmen b) a c) tohto odseku.

Členské štáty požadujú, aby sa analýza nákladov a prínosov vykonala v spolupráci so spoločnosťami zodpovednými za prevádzku daného zariadenia.

5.   Členské štáty môžu z uplatňovania odseku 4 vyňať:

| a) | tie špičkové a záložné zariadenia na výrobu elektriny, pri ktorých sa plánuje prevádzka pod 1 500 hodín ročne ako kĺzavý priemer za obdobie piatich rokov, pričom sa bude vychádzať z postupu overovania stanoveného členským štátom, ktorý zabezpečí splnenie tohto kritéria na udelenie výnimky; |
| --- | --- |

a)

tie špičkové a záložné zariadenia na výrobu elektriny, pri ktorých sa plánuje prevádzka pod 1 500 hodín ročne ako kĺzavý priemer za obdobie piatich rokov, pričom sa bude vychádzať z postupu overovania stanoveného členským štátom, ktorý zabezpečí splnenie tohto kritéria na udelenie výnimky;

| b) | zariadenia, ktoré je potrebné umiestniť blízko geologického úložiska schváleného podľa smernice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

b)

zariadenia, ktoré je potrebné umiestniť blízko geologického úložiska schváleného podľa smernice 2009/31/ES;

| c) | dátové centrá, ktorých odpadové teplo sa využije v sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo priamo na vykurovanie priestorov, ohrev teplej úžitkovej vody alebo na iné použitia v budove alebo skupine budov, kde sa nachádza,
  alebo na iné účely v príslušnej zóne v okolí dátového centra. |
| --- | --- |

c)

dátové centrá, ktorých odpadové teplo sa využije v sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo priamo na vykurovanie priestorov, ohrev teplej úžitkovej vody alebo na iné použitia v budove alebo skupine budov, kde sa nachádza,
  alebo na iné účely v príslušnej zóne v okolí dátového centra.

Členské štáty môžu stanoviť aj hraničné hodnoty pre vyňatie jednotlivých zariadení z uplatňovania ustanovení odseku 4 písm. c) a d) vyjadrené množstvom dostupného využiteľného odpadového tepla, dopytom po teple alebo vzdialenosťou medzi priemyselnými zariadeniami a sieťami centralizovaného zásobovania teplom.

Členské štáty oznámia výnimky prijaté podľa tohto odseku Komisii.

6.   Členské štáty prijímajú kritériá udeľovania povolení uvedené v článku 8 smernice (EÚ) 2019/944 alebo rovnocenné povoľovacie kritériá, aby:

| a) | zohľadnili výsledky komplexného posúdenia uvedeného v článku 23 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

zohľadnili výsledky komplexného posúdenia uvedeného v článku 23 ods. 1;

| b) | zabezpečili splnenie požiadaviek odseku 4; |
| --- | --- |

b)

zabezpečili splnenie požiadaviek odseku 4;

| c) | zohľadnili výsledky analýzy nákladov a prínosov uvedenej v odseku 4. |
| --- | --- |

c)

zohľadnili výsledky analýzy nákladov a prínosov uvedenej v odseku 4.

7.   Členské štáty môžu vyňať jednotlivé zariadenia z povinnosti vyplývajúcej z kritérií udeľovania povolení a povoľovacích kritérií uvedených v odseku 6 zrealizovať možnosti, ktorých prínosy prevyšujú náklady, ak na to existujú naliehavé právne dôvody, dôvody týkajúce sa vlastníctva alebo finančné dôvody.
  V týchto prípadoch príslušný členský štát predloží Komisii odôvodnené oznámenie o svojom rozhodnutí do troch mesiacov odo dňa jeho prijatia.
   Komisia môže vydať k danému oznámeniu stanovisko do troch mesiacov od jeho doručenia.

8.   Odseky 4, 5, 6 a 7 tohto článku sa uplatňujú na zariadenia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/75/EÚ, bez toho, aby boli dotknuté požiadavky uvedenej smernice.

9.   Členské štáty zbierajú informácie o analýze nákladov a prínosov vykonanej v súlade s odsekom 4 písm. a), b), c) a d) tohto článku. Predmetné informácie by mali obsahovať aspoň údaje o dostupných množstvách tepla a parametroch tepla, počte plánovaných prevádzkových hodín ročne a zemepisnom umiestnení daných lokalít. Údaje sa uverejnia s náležitým ohľadom na ich možnú citlivosť.

10.   Na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v písmene f) prílohy III členské štáty zabezpečia, aby pôvod elektriny pochádzajúcej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby mohol byť zaručený podľa objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanovených každým členským štátom. Členské štáty zabezpečia, aby táto záruka pôvodu bola v súlade s požiadavkami a obsahovala aspoň informácie uvedené v prílohe XI. Členské štáty vzájomne uznávajú svoje záruky pôvodu, a to výlučne ako dôkaz o informáciách uvedených v tomto odseku. Každé odmietnutie uznať záruku pôvodu ako takýto dôkaz, najmä z dôvodov súvisiacich s predchádzaním podvodom, musí byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách. Členské štáty oznámia takéto odmietnutie a jeho zdôvodnenie Komisii. V prípade odmietnutia uznať záruku pôvodu môže Komisia prijať rozhodnutie, ktorým si od odmietajúcej strany vynúti, aby záruku uznala, najmä s ohľadom na objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá, na ktorých je takéto uznanie založené.

Komisia je splnomocnená preskúmať prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 31 tejto smernice harmonizované referenčné hodnoty účinnosti stanovené v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2015/2402 (69).

11.   Členské štáty zabezpečia, aby každá dostupná podpora pre kombinovanú výrobu bola podmienená výrobou elektriny pochádzajúcej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby a efektívnym využívaním odpadového tepla na dosiahnutie úspory primárnej energie. Pomoc z verejných prostriedkov na kombinovanú výrobu, výrobu tepla pre centralizované zásobovanie teplom a siete centralizovaného zásobovania teplom podlieha v príslušných prípadoch pravidlám štátnej pomoci.

Článok 25

Premena, prenos a distribúcia energie

1.   Národné energetické regulačné orgány uplatňujú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti v súlade s článkom 3 tejto smernice pri plnení regulačných úloh uvedených v smerniciach (EÚ) 2019/944 a 2009/73/ES, pokiaľ ide o ich rozhodovanie o prevádzke plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry vrátane ich rozhodnutí o sieťových tarifách,
  bez toho, aby boli dotknuté zásady nediskriminácie a nákladovej efektívnosti
  .
  Okrem zásady prvoradosti energetickej efektívnosti národné energetické regulačné orgány zohľadnia nákladovú efektívnosť, efektívnosť systému a bezpečnosť dodávok a dodržiavajú prístup založený na životnom cykle, ktorým sa zabezpečia ciele Únie v oblasti klímy a udržateľnosť.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy plynu a elektriny uplatňovali zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti v súlade s článkom 3 tejto smernice a 
  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a udržateľnosti
  pri plánovaní svojej siete, jej vývoji a investičných rozhodnutiach.
  Flexibilita na strane dopytu je ústrednou súčasťou posudzovania plánovania a prevádzky sietí.
  Členské štáty pri zohľadnení bezpečnosti dodávok energie a integrácie trhov zabezpečujú, aby prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sústav ▌investovali do aktív,
  odolných voči budúcim zmenám
  , v snahe prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy. Národné regulačné orgány
  môžu
  poskytnúť metodiky a usmernenie k posudzovaniu alternatív v analýze nákladov a prínosov
  v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi prenosových sústav a prevádzkovateľmi distribučnej sústavy, ktorí si môžu vymieňať kľúčové technické odborné znalosti
  so zohľadnením širších prínosov a pri schvaľovaní, overovaní alebo monitorovaní projektov, ktoré predkladajú prevádzkovatelia prenosovej sústavy a prevádzkovatelia distribučnej sústavy, by mali overovať, či títo prevádzkovatelia dodržiavajú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

3.   Členské štáty zabezpečujú, aby prevádzkovatelia prenosových sústav a distribučných sústav
  monitorovali a kvantifikovali celkový objem
  strát
  súvisiacich so sústavou, ktorú prevádzkujú,
  a aby prijímali nákladovo efektívne opatrenia na
  zvýšenie účinnosti sústavy a riešenie potrieb rozvoja infraštruktúry a strát vyplývajúcich zo zvýšenej elektrifikácie na strane dopytu aj výroby
  . Prevádzkovatelia prenosových sústav a distribučných sústav nahlasujú dané opatrenia ▌ národným energetickým regulačným orgánom. Členské štáty zabezpečujú, aby prevádzkovatelia prenosových
  sústav
  a distribučných sústav posudzovali opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s ohľadom na existujúce systémy prenosu a distribúcie plynu alebo elektriny a zlepšovali energetickú efektívnosť v dizajne a prevádzke infraštruktúry,
  najmä v kontexte zavádzania inteligentných sústav.
  Členské štáty podnecujú prevádzkovateľov prenosových sústav a distribučných sústav, aby vyvíjali inovačné riešenia na zlepšenie
  efektívnosti a udržateľnosti vrátane
  energetickej efektívnosti, existujúcich
  a budúcich
  systémov prostredníctvom regulácie založenej na stimuloch.

4.   Národné energetické regulačné orgány do ročnej správy zostavenej podľa článku 59 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 a podľa článku 41 smernice 2009/73/ES zahrnú osobitnú časť o pokroku dosiahnutom pri zlepšovaní energetickej efektívnosti vzhľadom na prevádzku plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry. V daných správach uvádzajú posúdenie
  celkovej efektívnosti
  pri prevádzke plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry, opatrenia, ktoré vykonali prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav, a v prípade potreby odporúčania na zlepšenie energetickej efektívnosti
  vrátane nákladovo efektívnych alternatív, ktoré znižujú špičkové zaťaženie a celkovú spotrebu elektrickej energie.

5.   Pokiaľ ide o elektrinu, členské štáty zabezpečia, aby regulácia siete a sieťové tarify spĺňali kritériá uvedené v prílohe XII s prihliadnutím na usmernenia a kódexy vypracované v súlade s nariadením (EÚ) 2019/943.

6.   Členské štáty môžu povoliť zložky systémov a tarifné štruktúry so sociálnym zameraním pre sieťové prenosy a distribúciu energie za predpokladu, že akékoľvek rušivé účinky na prenosové a distribučné sústavy sa udržiavajú na potrebnom minime a sú primerané sociálnym cieľom.

7.   Národné regulačné orgány zabezpečia odstránenie tých stimulov v rámci taríf za prenos a distribúciu, ktoré poškodzujú energetickú efektívnosť
  a reakciu na strane dopytu
  v oblasti výroby, prenosu, distribúcie a dodávky elektriny a plynu.
  Členské štáty zabezpečia efektívnosť pri navrhovaní infraštruktúry a prevádzke existujúcej infraštruktúry a v rámci smernice (EÚ) 2019/944 zabezpečia, aby tarify umožňovali dodávateľom zlepšiť účasť spotrebiteľov na efektívnosti systému.

8.   Prevádzkovatelia prenosovej sústavy a prevádzkovatelia distribučnej sústavy musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe XII.

9.   V prípade potreby môžu národné regulačné orgány vyžadovať od prevádzkovateľov prenosovej sústavy a prevádzkovateľov distribučnej sústavy, aby podporovali umiestnenie vysokoúčinnej kombinovanej výroby v blízkosti oblastí dopytu po teple znížením poplatkov za pripojenie a systémových poplatkov.

10.   Členské štáty môžu povoliť výrobcom elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorí sa chcú pripojiť do sústavy, aby vyzvali na predkladanie ponúk v súvislosti s prácami súvisiacimi s pripojením.

11.   Členské štáty pri predkladaní správ podľa smernice 2010/75/EÚ a bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 2 uvedenej smernice, zvážia zahrnutie informácií o energetickej účinnosti zariadení spaľujúcich palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom 50 MW alebo viac s ohľadom na príslušné najlepšie dostupné techniky vypracované v súlade so smernicou 2010/75/EÚ .

KAPITOLA Vi

KAPITOLA Vi

HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

Článok 26

Dostupnosť systémov kvalifikácie, akreditačných a certifikačných systémov

1.   Členské štáty zabezpečujú primeranú úroveň kompetencie v profesiách súvisiacich s energetickou efektívnosťou, ktorá zodpovedá potrebám trhu. Členské štáty v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi zabezpečujú, aby certifikačné a/alebo rovnocenné systémy kvalifikácie vrátane prípadne potrebných vhodných programov odbornej prípravy boli dostupné pre profesie súvisiace s energetickou efektívnosťou, a to aj pre poskytovateľov energetických služieb, poskytovateľov energetických auditov, manažérov v oblasti energetiky, nezávislých expertov a inštalatérov prvkov budov podľa smernice 2010/31/EÚ, a aby boli spoľahlivé a prispievali k dosahovaniu národných cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a celkovým cieľom EÚ v oblasti dekarbonizácie.

Poskytovatelia certifikačných a/alebo rovnocenných systémov kvalifikácie vrátane prípadne potrebných vhodných programov odbornej prípravy musia byť akreditovaní podľa nariadenia (ES) č. 765/2008 (70).

1a
     
  . Členské štáty podporujú programy certifikácie, odbornej prípravy a vzdelávania s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň kompetencií v profesiách súvisiacich s energetickou efektívnosťou, ktorá zodpovedá potrebám trhu. Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti MSP a samostatne zárobkovo činných osôb. Komisia pripraví do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice] celoúnijnú kampaň s cieľom prilákať viac ľudí k povolaniam v oblasti energetickej efektívnosti a zabezpečiť rovnaký prístup pre ženy.

1b.
     
  Komisia zriadi do ... [12 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice] platformu jednotného prístupového miesta, ktorá bude poskytovať podporu a výmenu poznatkov s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň kvalifikovaných odborníkov na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky. Platforma združuje členské štáty, sociálnych partnerov, vzdelávacie inštitúcie, akademickú obec a iné príslušné zainteresované strany s cieľom podporovať a propagovať najlepšie postupy na zabezpečenie väčšieho počtu odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti a rekvalifikáciu alebo zvyšovanie kvalifikácie existujúcich odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby národné certifikačné systémy, systémy kvalifikácie vrátane prípadne potrebných programov odbornej prípravy
  vychádzali
  z existujúcich európskych alebo medzinárodných noriem.

3.   Členské štáty sprístupnia verejnosti certifikačné alebo rovnocenné systémy kvalifikácie, alebo vhodné programy odbornej prípravy podľa odseku 1 a spolupracujú navzájom, ako aj s Komisiou v otázkach porovnávania a uznávania týchto systémov.

Členské štáty prijmú v súlade s článkom 27 ods. 1 primerané opatrenia na to, aby boli spotrebitelia informovaní o dostupnosti predmetných systémov.

4.   Členské štáty do 31. decembra 2024 a potom každé
  dva
  roky posúdia, či dané systémy zabezpečujú potrebnú úroveň kompetencií
  a rodovú rovnováhu
  pre poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, manažérov v oblasti energetiky, nezávislých expertov a inštalatérov prvkov budov podľa smernice 2010/31/EÚ.
  Posúdia tiež rozdiel medzi počtom dostupných a potrebných odborníkov.
  Dané posúdenie a vyplývajúce odporúčania uverejnia.

Článok 27

Energetické služby

1.   Členské štáty podporujú trh s energetickými službami a prístup naň pre malé a stredné podniky prostredníctvom šírenia jasných a ľahko prístupných informácií o:

| a) | dostupných zmluvách a ustanoveniach o energetických službách, ktoré by mali byť obsiahnuté v takýchto zmluvách, s cieľom zaručiť úspory energie a práva koncových odberateľov; |
| --- | --- |

a)

dostupných zmluvách a ustanoveniach o energetických službách, ktoré by mali byť obsiahnuté v takýchto zmluvách, s cieľom zaručiť úspory energie a práva koncových odberateľov;

| b) | finančných nástrojoch, stimuloch, grantoch, revolvingových fondoch, zárukách, systémoch poistenia a pôžičkách na podporu projektov energetických služieb v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

b)

finančných nástrojoch, stimuloch, grantoch, revolvingových fondoch, zárukách, systémoch poistenia a pôžičkách na podporu projektov energetických služieb v oblasti energetickej efektívnosti;

| c) | dostupných poskytovateľoch energetických služieb, ktorí sú kvalifikovaní a/alebo certifikovaní, a ich kvalifikáciách a/alebo certifikáciách v súlade s článkom 26; |
| --- | --- |

c)

dostupných poskytovateľoch energetických služieb, ktorí sú kvalifikovaní a/alebo certifikovaní, a ich kvalifikáciách a/alebo certifikáciách v súlade s článkom 26;

| d) | dostupných metodikách monitorovania a overovania a schémach kontroly kvality. |
| --- | --- |

d)

dostupných metodikách monitorovania a overovania a schémach kontroly kvality.

2.   Členské štáty podnecujú rozvoj označení kvality okrem iného prostredníctvom obchodných združení, v relevantných prípadoch na základe európskych alebo medzinárodných noriem;

3.   zverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam dostupných poskytovateľov energetických služieb, ktorí sú kvalifikovaní a/alebo certifikovaní, ako aj ich kvalifikácie a/alebo certifikátov podľa článku 26, alebo poskytujú užívateľské rozhranie, v rámci ktorého môžu poskytovatelia energetických služieb poskytovať informácie.

4.   Členské štáty
  zabezpečia
  , aby verejné subjekty využívali zmluvy o energetickej efektívnosti pri obnove veľkých budov. Pri obnove veľkých nebytových
  a verejných bytových budov
  s úžitkovou podlahovou plochou nad
  500
  m2
  a budov na sociálne účely
  členské štáty zabezpečujú, aby verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti
  a iných energetických služieb založených na výkonnosti.

Členské štáty môžu verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane skladovania a reakcie na strane spotreby a skladovania
  s cieľom zabezpečiť úspory energie a udržať dosiahnuté výsledky v priebehu času prostredníctvom nepretržitého monitorovania, účinnej prevádzky a údržby.

5.   Členské štáty zabezpečujú podporu verejného sektora pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že:

| a) | zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XIII a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy;

| b) | zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii;

| c) | propagujú a verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie. |
| --- | --- |

c)

propagujú a verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie.

6.   Členské štáty podporujú riadne fungovanie trhu s energetickými službami prostredníctvom týchto opatrení:

| a) | určením a propagáciou kontaktného miesta (kontaktných miest), kde môžu koncoví odberatelia získať informácie uvedené v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

určením a propagáciou kontaktného miesta (kontaktných miest), kde môžu koncoví odberatelia získať informácie uvedené v odseku 1;

| b) | odstránením regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti na určenie a/alebo vykonávanie opatrení na úsporu energie; |
| --- | --- |

b)

odstránením regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti na určenie a/alebo vykonávanie opatrení na úsporu energie;

| c) | vytvorením a podporou úlohy poradných orgánov,
  spoločností poskytujúcich energetické služby
  a nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a sprístupňovaním informácií o daných podporných mechanizmoch verejnosti a zabezpečením ich dostupnosti pre účastníkov trhu. |
| --- | --- |

c)

vytvorením a podporou úlohy poradných orgánov,
  spoločností poskytujúcich energetické služby
  a nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a sprístupňovaním informácií o daných podporných mechanizmoch verejnosti a zabezpečením ich dostupnosti pre účastníkov trhu.

7.   Na účely podpory správneho fungovania trhu s energetickými službami môžu členské štáty zriadiť individuálny mechanizmus alebo určiť ombudsmana, ktorých úlohou je zabezpečiť účinné riešenie sťažností a mimosúdne urovnávanie sporov súvisiacich s energetickými službami alebo zmluvami o energetickej efektívnosti.

8.   Členské štáty zabezpečia, aby distribútori energie, prevádzkovatelia distribučnej sústavy a maloobchodné energetické spoločnosti nevykonávali žiadne činnosti, ktoré môžu brániť dopytu po energetických službách a ich poskytovaniu alebo opatreniam na zlepšenie energetickej efektívnosti alebo brzdiť rozvoj trhov s takými službami alebo opatreniami vrátane uzavretia trhu pre konkurentov alebo zneužívania dominantného postavenia.

Článok 28

Národný fond energetickej efektívnosti, podpora z hľadiska financovania a technická podpora

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci .

2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom európskych finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a posilniť ich postavenie, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo .

3.   Členské štáty prijímajú opatrenia, ktoré zabezpečujú, aby finančné inštitúcie mali rozsiahlu a nediskriminačnú ponuku úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery (zabezpečené aj nezabezpečené) a aby tieto produkty boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijímajú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev.

3a.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, členské štáty prijmú systémy finančnej podpory s cieľom zvýšiť využívanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti novovybudovaných alebo podstatne zrekonštruovaných individuálnych a diaľkových systémov vykurovania a chladenia, a na výmenu starých a neúčinných zariadení na vykurovanie a chladenie za vysokoúčinné alternatívy.

Členské štáty uľahčia vytváranie miestnych odborných znalostí a technickej pomoci s cieľom poskytovať poradenstvo o najlepších postupoch v oblasti dekarbonizácie miestneho diaľkového zásobovania teplom a chladom, ako je prístup k projektom dostupným na miestnej úrovni a vyhradená finančná podpora.

4.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, napr. prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín.

5.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy
  a prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti a národných príspevkov v súlade s článkom 4 tejto smernice, ako aj s cieľmi smernice 2010/31/EÚ,
  vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami,
  ako aj so špecifickými odvetviami, ako sú doprava, IKT
  a budovy, aby určila
  potreby a
  možné kroky, ktoré by mohla prijať.

6.   Medzi kroky uvedené v odseku 5 patria tieto prvky:

| a) | mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie;

| aa) | uľahčenie vykonávania špecializovaných finančných nástrojov energetickej efektívnosti a systémov financovania vo veľkom rozsahu, ktoré majú zriadiť finančné inštitúcie; |
| --- | --- |

aa)

uľahčenie vykonávania špecializovaných finančných nástrojov energetickej efektívnosti a systémov financovania vo veľkom rozsahu, ktoré majú zriadiť finančné inštitúcie;

| b) | zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:






  i) | ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív; |
| --- | --- | --- |

b)

zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:

i)

ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív;

| ii) | podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

ii)

podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti.

7.   Na účely mobilizácie súkromného financovania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a energetickej obnovy členské štáty pri vykonávaní tejto smernice:

| a) | zvážia spôsoby lepšieho využívania
  systémov energetického manažérstva a
  energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

a)

zvážia spôsoby lepšieho využívania
  systémov energetického manažérstva a
  energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania;

| b) | optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu. |
| --- | --- |

b)

optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie s názvom Vlna obnovy pre Európu.

8.   Komisia do 31. decembra 2024 poskytne členským štátom a účastníkom trhu usmernenia, ako uvoľniť súkromné investície.

Účelom usmernení je pomôcť členským štátom a účastníkom trhu pri príprave a realizácii investícií do energetickej efektívnosti v rôznych programoch Únie a budú zahŕňať návrhy primeraných mechanizmov a riešení financovania s kombináciami grantov, finančných nástrojov a pomoci pri vypracúvaní projektov so zámerom rozšíriť existujúce iniciatívy a využiť finančné prostriedky Únie ako katalyzátor na mobilizáciu a aktiváciu financovania zo súkromných zdrojov.

9.   Členské štáty môžu
  do ... [dátum transpozície]
  zriadiť
  národný
  fond energetickej efektívnosti. Účelom
  národného fondu energetickej efektívnosti
  je vykonávanie opatrení zameraných na energetickú efektívnosť
  na podporu národných príspevkov členských štátov podľa článku 4 ods. 2. Národný fond energetickej efektívnosti sa môže zriadiť ako špecializovaný fond v rámci už existujúceho vnútroštátneho nástroja na podporu kapitálových investícií.

Členské štáty zriadia finančné nástroje vrátane verejných záruk vo svojich národných fondoch energetickej efektívnosti s cieľom zvýšiť využívanie súkromných investícií do energetickej efektívnosti a úverových produktov energetickej efektívnosti a inovačných schém uvedených v odseku 3 tohto článku. Podľa
  článku 8 ods. 3 a článku 22
  národný fond energetickej efektívnosti prioritne podporuje vykonávanie opatrení
  u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.
  Táto podpora zahŕňa financovanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti pre MSP, s cieľom zvýšiť a podnietiť súkromné financovanie MSP, a tým podporiť vykonávanie
  národných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti na podporu členských štátov pri dosahovaní ich národných príspevkov k energetickej efektívnosti a ich orientačných trajektórií uvedených v článku 4 ods. 2.
  [Národný
  fond energetickej efektívnosti možno financovať z príjmov z aukcií kvót podľa systému EÚ na obchodovanie s emisiami v odvetví budov a dopravy.]

10.   Členské štáty môžu povoliť verejným subjektom, aby plnili povinnosti uvedené v článku 6 ods. 1 prostredníctvom každoročných príspevkov do národného fondu energetickej efektívnosti, ktorý by bol rovnocenný s výškou investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

11.   Členské štáty môžu stanoviť, že povinné subjekty môžu splniť svoje povinnosti uvedené v článku 9 ods. 1 a 4 tým, že každoročne prispejú do národného fondu energetickej efektívnosti sumou vo výške investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

12.   Členské štáty môžu použiť na rozvoj inovačného financovania svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia 406/2009/ES v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti .

12a.
     
  Komisia posúdi účinnosť a efektívnosť investičných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti vykonávaných v členských štátoch a ich schopnosť zvýšiť využívanie súkromných investícií do energetickej efektívnosti, pričom zohľadní aj potreby verejného financovania vyjadrené v národných plánoch v oblasti energetiky a klímy. Komisia vyhodnotí, či by mechanizmus energetickej efektívnosti na úrovni Únie na účely poskytnutia záruky EÚ, technickej pomoci vrátane jednotných kontaktných miest a súvisiacich grantov s cieľom umožniť vykonávanie finančných nástrojov, a systémy financovania a podpory na vnútroštátnej úrovni, mohol nákladovo efektívnym spôsobom podporiť dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, a v prípade potreby navrhne zriadenie takéhoto mechanizmu.

Komisia na tento účel predloží do ... [30. marca 2024] správu Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívny návrh.

12b.
     
  Členské štáty nahlásia Komisii do ... [15. marca 2025] a potom každé dva roky ako súčasť svojich integrovaných národných správ o pokroku v oblasti energetiky a klímy v súlade s článkami 17 a 21 nariadenia (EÚ) 2018/1999 tieto údaje:

| a) | odhad objemu verejných a súkromných investícií do energetickej efektívnosti vrátane investícií prostredníctvom zmlúv o energetickej efektívnosti a pákového efektu dosiahnutého verejným financovaním na podporu opatrení v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

odhad objemu verejných a súkromných investícií do energetickej efektívnosti vrátane investícií prostredníctvom zmlúv o energetickej efektívnosti a pákového efektu dosiahnutého verejným financovaním na podporu opatrení v oblasti energetickej efektívnosti;

| b) | objem úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti, pričom sa rozlišuje medzi zabezpečenými a nezabezpečenými úverovými produktmi; |
| --- | --- |

b)

objem úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti, pričom sa rozlišuje medzi zabezpečenými a nezabezpečenými úverovými produktmi;

| c) | národné programy financovania zavedené s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť a využívanie najlepších postupov, ako aj o inovačné systémy financovania energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

c)

národné programy financovania zavedené s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť a využívanie najlepších postupov, ako aj o inovačné systémy financovania energetickej efektívnosti.

S cieľom uľahčiť prípravu správy uvedenej v prvom pododseku Komisia poskytne členským štátom spoločný vzor do ... [15. marca 2024]. Členské štáty zahrnú do svojich integrovaných národných správ o pokroku v oblasti energetiky a klímy prílohu vypracovanú v súlade s týmto vzorom.

Článok 29

Prevodné koeficienty a faktory primárnej energie

1.   Na účely porovnania úspor energie a prevodu na porovnateľnú jednotku sa použijú hodnoty dolnej výhrevnosti uvedené v prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2018/2066 (71) a koeficienty primárnej energie uvedené v odseku 2 s výnimkou prípadov, keď možno odôvodniť použitie iných hodnôt alebo koeficientov.

2.   Faktor primárnej energie sa použije v prípade výpočtu úspor energie vyjadrených v primárnej energii metódou zdola nahor na základe konečnej energetickej spotreby.

3.   Pri úsporách elektriny v kWh členské štáty uplatnia koeficient na správny výpočet výsledných úspor primárnej energetickej spotreby. Členské štáty uplatňujú predvolený koeficient 2,1, pričom výnimkou je prípad, ak uplatňujú diskrečnú právomoc na stanovenie iného koeficientu na základe odôvodnených vnútroštátnych okolností.

4.   Pri úsporách iných nosičov energie v kWh členské štáty uplatňujú koeficient na správny výpočet výsledných úspor primárnej energetickej spotreby.

5.   Keď členské štáty stanovia svoj vlastný koeficient ako predvolenú hodnotu stanovenú podľa tejto smernice, stanovia ho pomocou transparentnej metodiky na základe vnútroštátnych
  alebo miestnych
  okolností ovplyvňujúcich primárnu energetickú spotrebu. Dané okolnosti musia byť podložené, overiteľné a založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách.

6.   Členské štáty pri stanovovaní vlastného koeficientu zohľadňujú energetický mix zahrnutý v aktualizácii ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a v následných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, ktoré oznamujú Komisii v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999. Ak sa členské štáty odchýlia od predvolenej hodnoty, oznamujú Komisii v aktualizácii svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a v následných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 koeficient, ktorý používajú, spolu s metodikou výpočtu a východiskovými údajmi.

7.   Komisia do 25. decembra 2022 a potom každé štyri roky zreviduje predvolený koeficient na základe zaznamenaných údajov. Pri tejto revízii zohľadní jej účinky na iné právne predpisy Únie, ako je smernica 2009/125/ES a nariadenie (EÚ) 2017/1369.
  Metodika sa pravidelne vyhodnocuje, aby sa zabezpečilo, že úspory energie povedú k čo najväčšiemu zníženiu emisií skleníkových plynov a zároveň prispejú k postupnému vyraďovaniu fosílnych palív.

KAPITOLA VII

KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 30

Sankcie

Členské štáty stanovia pravidlá pre sankcie v prípade nedodržania vnútroštátnych právnych predpisov prijatých na základe tejto smernice a prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii do [dátum transpozície] a bezodkladne jej oznámia akékoľvek následné zmeny, ktoré sa ich týkajú.

Článok 31

Delegované akty

1.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 32 prijať delegované akty týkajúce sa preskúmania harmonizovaných referenčných hodnôt efektívnosti uvedených v článku 24 ods. 10 druhom pododseku.

2.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 32 prijímať delegované akty na účely zmeny alebo doplnenia tejto smernice, a to tak, že prispôsobí technickému pokroku hodnoty, metódy výpočtu, predvolené koeficienty primárnej energie a požiadavky v článku 29, prílohách II, III, V, VII až XI a XIII.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 32 na doplnenie tejto smernice, a to tak, že po konzultáciách s relevantnými zainteresovanými stranami stanoví spoločnú schému Únie na hodnotenie udržateľnosti dátových centier na jej území,
  a to do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
   V schéme sa vymedzia ukazovatele udržateľnosti dátových centier a podľa článku
  11a
  tejto smernice sa určia minimálne prahové hodnoty výraznej spotreby energie a stanovia kľúčové ukazovatele a metodika ich merania.

Článok 32

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 31 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od [dátum uverejnenia v Ú. V.] . Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 31 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 31 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 33

Preskúmanie a monitorovanie vykonávania

1.   V kontexte správy o stave energetickej únie podá Komisia správu o fungovaní trhu s uhlíkom v súlade s článkom 35 ods. 1 a článkom 35 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) 2018/1999, pričom zohľadní účinky vykonávania tejto smernice.

2.   Komisia do 31. októbra 2025 a následne každé štyri roky posúdi existujúce opatrenia na dosiahnutie zvýšenia energetickej efektívnosti a dekarbonizácie vo vykurovaní a chladení. Pri tomto posúdení zohľadňuje:

| a) | trendy v energetickej efektívnosti a emisiách skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení vrátane centralizovaného zásobovania teplom a chladom; |
| --- | --- |

a)

trendy v energetickej efektívnosti a emisiách skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení vrátane centralizovaného zásobovania teplom a chladom;

| b) | prepojenia medzi prijatými opatreniami; |
| --- | --- |

b)

prepojenia medzi prijatými opatreniami;

| c) | zmeny energetickej efektívnosti a emisií skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení; |
| --- | --- |

c)

zmeny energetickej efektívnosti a emisií skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení;

| d) | existujúce a plánované politiky a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a politiky a opatrenia na znižovanie emisií skleníkových plynov na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ a |
| --- | --- |

d)

existujúce a plánované politiky a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a politiky a opatrenia na znižovanie emisií skleníkových plynov na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ a

| e) | opatrenia, ktoré členské štáty stanovili vo svojich komplexných posúdeniach podľa článku 23 ods. 1 tejto smernice a oznámili v súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

e)

opatrenia, ktoré členské štáty stanovili vo svojich komplexných posúdeniach podľa článku 23 ods. 1 tejto smernice a oznámili v súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Komisia do dátumov uvedených v prvom pododseku predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o tomto hodnotení a
  v prípade potreby navrhne opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov Únie v oblasti energetiky v oblasti klímy.

3.   Členské štáty predkladajú Komisii každý rok pred 30. aprílom štatistiky o vnútroštátnej výrobe elektriny a tepla z vysokoúčinnej a nízkoúčinnej kombinovanej výroby v súlade s metodikou uvedenou v prílohe II, a to vo vzťahu k celkovej výrobe tepla a elektriny. Takisto predkladajú ročné štatistiky o inštalovaných výkonoch kombinovanej výroby tepla a elektriny a palív pre kombinovanú výrobu a o výrobe a inštalovanom výkone centralizovaného zásobovania teplom a chladom vo vzťahu k celkovým inštalovaným výkonom výroby tepla a elektriny. Členské štáty predkladajú štatistické údaje o úsporách primárnej energie dosiahnutých uplatňovaním kombinovanej výroby v súlade s metodikou uvedenou v prílohe III.

4.   Komisia do 1. januára 2021 uskutoční posúdenie potenciálu energetickej efektívnosti v oblasti premeny, transformácie, prenosu, prepravy a uskladňovania energie a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa podľa potreby pripoja legislatívne návrhy.

5.   Komisia s výhradou akýchkoľvek zmien ustanovení o maloobchodnom trhu v smernici 2009/73/ES do 31. decembra 2021 uskutoční posúdenie ustanovení, ktoré sa týkajú merania, informácií o vyúčtovaní a spotrebiteľoch v prípade zemného plynu, pričom o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, na účely ich prípadného zosúladenia s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny v smernici (EÚ) 2019/944 s cieľom posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby častejšie dostávali jasné a aktuálne informácie o svojej spotrebe zemného plynu, a umožniť im regulovať svoju spotrebu energie. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.

6.   Komisia do 31. októbra 2022 vyhodnotí, či Únia dosiahla svoju hlavnú cieľovú hodnotu v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2020.

7.   Komisia do 28. februára 2027 a potom každých päť rokov vyhodnotí túto smernicu a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade.

Uvedené hodnotenie zahŕňa:

| a) | posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody z roku 2015 a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj; |
| --- | --- |

a)

posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody z roku 2015 a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj;

| aa) | komplexné posúdenie súhrnného makroekonomického vplyvu tejto smernice s dôrazom na vplyv na energetickú bezpečnosť Únie, ceny energie, minimalizáciu energetickej chudoby, hospodársky rast, konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, náklady na mobilitu a kúpnu silu domácností; |
| --- | --- |

aa)

komplexné posúdenie súhrnného makroekonomického vplyvu tejto smernice s dôrazom na vplyv na energetickú bezpečnosť Únie, ceny energie, minimalizáciu energetickej chudoby, hospodársky rast, konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, náklady na mobilitu a kúpnu silu domácností;

| b) | hlavné cieľové hodnoty Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 stanovené v článku 4 ods. 1 so zámerom zrevidovať dané cieľové hodnoty smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického vývoja alebo v prípade potreby na účely dosiahnutia cieľových hodnôt Únie v oblasti dekarbonizácie stanovených do roku 2040 a 2050 alebo splnenia jej medzinárodných záväzkov v oblasti dekarbonizácie; |
| --- | --- |

b)

hlavné cieľové hodnoty Únie v oblasti energetickej efektívnosti na rok 2030 stanovené v článku 4 ods. 1 so zámerom zrevidovať dané cieľové hodnoty smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického vývoja alebo v prípade potreby na účely dosiahnutia cieľových hodnôt Únie v oblasti dekarbonizácie stanovených do roku 2040 a 2050 alebo splnenia jej medzinárodných záväzkov v oblasti dekarbonizácie;

| c) | či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať nové ročné úspory podľa článku 8 prvého pododseku písm. c); |
| --- | --- |

c)

či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať nové ročné úspory podľa článku 8 prvého pododseku písm. c);

| d) | či členské štáty majú naďalej každý rok zabezpečovať obnovu aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve verejných subjektov podľa článku 6 ods. 1 v záujme revízie miery obnovy stanovenej v uvedenom článku; |
| --- | --- |

d)

či členské štáty majú naďalej každý rok zabezpečovať obnovu aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve verejných subjektov podľa článku 6 ods. 1 v záujme revízie miery obnovy stanovenej v uvedenom článku;

| e) | či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať podiel úspor energie u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podľa článku 8 ods. 3; |
| --- | --- |

e)

či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať podiel úspor energie u zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podľa článku 8 ods. 3;

| f) | či členské štáty majú naďalej dosahovať znižovanie konečnej energetickej spotreby podľa článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

f)

či členské štáty majú naďalej dosahovať znižovanie konečnej energetickej spotreby podľa článku 5 ods. 1.

K uvedenej správe sa priloží
  komplexné posúdenie potreby revízie tejto smernice v záujme zjednodušenia právnej úpravy a
  v prípade potreby návrhy ďalších opatrení.
  Komisia sa neustále prispôsobuje osvedčeným administratívnym postupom a prijíma všetky opatrenia na zjednodušenie vykonávania tejto smernice, pričom administratívne zaťaženie udržiava na minimálnej úrovni.

Článok 34

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 35

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami [...] a prílohami[...] [články a prílohy podstatne zmenené v porovnaní so zrušenou smernicou] do [...] .

Komisii okamžite oznámia znenie týchto opatrení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu zrušenú touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 36

Zrušenie

Zrušenie Smernica 2012/27/EÚ zmenená aktmi uvedeným v časti A prílohy XV sa zrušuje s účinkom od [...] [deň po dátume uvedenom v článku 35 ods. 1 prvom pododseku] bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc stanovených v časti B prílohy XV do vnútroštátnych právnych predpisov.

Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a ich znenie je v súlade s tabuľkou zhody v prílohe XVI.

Článok 37

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Články[...] a prílohy [...] [články a prílohy nezmenené v porovnaní so zrušenou smernicou] sa uplatňujú od [...] [deň po dátume v článku 35 ods. 1 prvom pododseku].

Článok 38

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predsedníčka

Za Radu

predseda

PRÍLOHA I

PRÍSPEVKY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV K DOSIAHNUTIU CIEĽOVÝCH HODNÔT ÚNIE V OBLASTI ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI V ROKU 2030 TÝKAJÚCICH SA KONEČNEJ A/ALEBO PRIMÁRNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBY

| 1. | Výška príspevkov členských štátov sa vypočíta na základe ▌ vzorca:


  C1252023SK16610120220913SK0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/1999.)C1252023SK17110120220913SK0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2036.)C1252023SK29310120220913SK0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2037.)C1252023SK29410120220913SK0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2056.)C1252023SK39710120220914SK0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/2041.)C1252023SK46210120220915SK0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1628.)

  kde CEU je korekčný faktor
  stanovený Komisiou po tom, ako členské štáty oznámili Target,
  Target je úroveň ambícií konkrétneho členského štátu a FECB2030, PECB2030 je referenčný scenár z roku 2020 použitý ako základný scenár pre rok 2030. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023SK16610120220913SK0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/1999.)C1252023SK17110120220913SK0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2036.)C1252023SK29310120220913SK0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2037.)C1252023SK29410120220913SK0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2056.)C1252023SK39710120220914SK0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/2041.)C1252023SK46210120220915SK0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1628.)

kde CEU je korekčný faktor
  stanovený Komisiou po tom, ako členské štáty oznámili Target,
  Target je úroveň ambícií konkrétneho členského štátu a FECB2030, PECB2030 je referenčný scenár z roku 2020 použitý ako základný scenár pre rok 2030.

| 2. | Nasledujúci ▌vzorec predstavuje objektívne kritériá odrážajúce faktory uvedené v článku 4 ods. 2 písm. d) bodoch i) až iv), z ktorých každé sa používa na vymedzenie úrovne ambícií konkrétnych členských štátov v % (Target) a vo vzorci má rovnakú váhu (0,25):






  a) | paušálny príspevok („Fflat“); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

paušálny príspevok („Fflat“);

| b) | príspevok v závislosti od HDP na obyvateľa („Fwealth“); |
| --- | --- |

b)

príspevok v závislosti od HDP na obyvateľa („Fwealth“);

| c) | príspevok v závislosti od energetickej náročnosti („Fintensity“); |
| --- | --- |

c)

príspevok v závislosti od energetickej náročnosti („Fintensity“);

| d) | príspevok podľa potenciálu nákladovo efektívnych úspor energie („Fpotential“). |
| --- | --- |

d)

príspevok podľa potenciálu nákladovo efektívnych úspor energie („Fpotential“).

| 3. | Fflat predstavuje cieľovú hodnotu Únie na rok 2030, ktorá zahŕňa dodatočné úsilie potrebné na dosiahnutie cieľových hodnôt Únie v oblasti energetickej efektívnosti v rámci konečnej energetickej spotreby (FEC) a primárnej energetickej spotreby (PEC) v porovnaní s prognózami referenčného scenára z roku
  2007
  na rok 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth sa vypočíta pre každý členský štát na základe pomeru jeho trojročného priemerného reálneho HDP na obyvateľa podľa Eurostatu k trojročnému priemeru Únie za obdobie 2017 – 2019, vyjadreného ako parita kúpnej sily (PKS). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity sa vypočíta pre každý členský štát na základe pomeru jeho trojročnej priemernej konečnej energetickej náročnosti (FEC alebo PEC na reálny HDP v PKS) k trojročnému priemeru Únie za obdobie 2017 – 2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential sa vypočíta pre každý členský štát na základe úspor konečnej alebo primárnej energie podľa scenára PRIMES MIX 55 % na rok 2030. Úspory sú vyjadrené vo vzťahu k prognózam referenčného scenára z roku
  2007
  na rok 2030. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vzhľadom na každé kritérium stanovené v bode 2 písm. a) až d) sa uplatňuje dolná a horná hranica. Úroveň ambícií pre každý faktor sa obmedzí na 50 % a 150 % priemernej úrovne ambícií Únie v rámci daného faktora. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pokiaľ nie je uvedené inak, zdrojom vstupných údajov používaných na výpočet faktorov je Eurostat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal sa vypočíta ako vážený súčet všetkých štyroch faktorov (Fflat, Fwealth, Fintensity a Fpotential). Cieľová hodnota sa potom vypočíta ako súčin celkového faktora Ftotal a cieľovej hodnoty EÚ. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisia stanoví
  korekčný faktor primárnej a konečnej energie CEU,
  ktorý
  sa uplatňuje
  na všetky pridelené cieľové hodnoty
  členských štátov, s cieľom kalibrovať súčet všetkých príspevkov členských štátov na cieľové hodnoty Únie v oblasti primárnej a konečnej energetickej spotreby do roku 2030. Faktor CEU je pre všetky členské štáty rovnaký. |
| --- | --- |

10.

PRÍLOHA II

VŠEOBECNÉ ZÁSADY VÝPOČTU MNOŽSTVA ELEKTRINY VYROBENEJ KOMBINOVANOU VÝROBOU

Časť I

Všeobecné zásady

Hodnoty používané pri výpočte množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky zariadenia v bežných podmienkach používania. V prípade zariadení kombinovanej výroby veľmi malých výkonov môže byť tento výpočet založený na atestovaných hodnotách.

| a) | Množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou sa považuje za rovné celkovej ročnej výrobe elektriny vyrobenej v danom zariadení meranej na výstupe z hlavných generátorov, ak sú splnené tieto podmienky:






  i) | v zariadeniach kombinovanej výroby typu b), d), e), f), g) a h) uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 75 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou sa považuje za rovné celkovej ročnej výrobe elektriny vyrobenej v danom zariadení meranej na výstupe z hlavných generátorov, ak sú splnené tieto podmienky:

i)

v zariadeniach kombinovanej výroby typu b), d), e), f), g) a h) uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 75 %;

| ii) | v zariadeniach kombinovanej výroby typu a) a c) uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 80 %. |
| --- | --- |

ii)

v zariadeniach kombinovanej výroby typu a) a c) uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 80 %.

| b) | V zariadeniach kombinovanej výroby s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v písmene a) bode i) [zariadenia kombinovanej výroby typov b), d), e), f), g) a h) uvedené v časti II] alebo s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v písmene a) bode ii) [zariadenia kombinovanej výroby typu a) a c) uvedené v časti II] sa množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou vypočíta podľa tohto vzorca:
  EKVET = HKVET * C
  kde:
  EKVET je množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciou;
  C je pomer elektriny a tepla;
  HKVET je množstvo využiteľného tepla vyrobeného kombinovanou výrobou (vypočítané na tento účel ako celková výroba tepla znížená o akékoľvek množstvo tepla vyrobené v samostatných kotloch alebo odberom ostrej pary z parného generátora pred turbínou).
  Výpočet množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou musí byť založený na skutočnom pomere elektriny a tepla. Ak skutočný pomer elektriny a tepla zariadenia kombinovanej výroby nie je známy, je možné pre zariadenia typu a), b), c), d) a e) uvedené v časti II používať ďalej uvedené predvolené hodnoty najmä na štatistické účely za predpokladu, že vypočítané množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je menšie alebo sa rovná celkovému množstvu elektriny vyrobenej v zariadení:






  Typ zariadenia | Predvolená hodnota pomeru elektriny a tepla, C |
| --- | --- | --- |
| Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla. | 0,95 |
| Protitlaková parná turbína. | 0,45 |
| Kondenzačná parná turbína s odberom pary. | 0,45 |
| Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla. | 0,55 |
| Spaľovací motor. | 0,75 |

b)

V zariadeniach kombinovanej výroby s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v písmene a) bode i) [zariadenia kombinovanej výroby typov b), d), e), f), g) a h) uvedené v časti II] alebo s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v písmene a) bode ii) [zariadenia kombinovanej výroby typu a) a c) uvedené v časti II] sa množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou vypočíta podľa tohto vzorca:

EKVET = HKVET * C

kde:

EKVET je množstvo elektriny vyrobenej kogeneráciou;

C je pomer elektriny a tepla;

HKVET je množstvo využiteľného tepla vyrobeného kombinovanou výrobou (vypočítané na tento účel ako celková výroba tepla znížená o akékoľvek množstvo tepla vyrobené v samostatných kotloch alebo odberom ostrej pary z parného generátora pred turbínou).

Výpočet množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou musí byť založený na skutočnom pomere elektriny a tepla. Ak skutočný pomer elektriny a tepla zariadenia kombinovanej výroby nie je známy, je možné pre zariadenia typu a), b), c), d) a e) uvedené v časti II používať ďalej uvedené predvolené hodnoty najmä na štatistické účely za predpokladu, že vypočítané množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je menšie alebo sa rovná celkovému množstvu elektriny vyrobenej v zariadení:

Typ zariadenia

Predvolená hodnota pomeru elektriny a tepla, C

Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla.

0,95

Protitlaková parná turbína.

0,45

Kondenzačná parná turbína s odberom pary.

0,45

Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla.

0,55

Spaľovací motor.

0,75

Ak členské štáty zavedú predvolené hodnoty pomerov elektriny a tepla pre zariadenia typov f), g), h), i), j) a k) uvedené v časti II, tieto predvolené hodnoty zverejnia a oznámia ich Komisii.

| c) | Ak je časť energetického obsahu paliva na vstupe do procesu kombinovanej výroby získaná späť v chemikáliách a znova použitá, túto časť je možné odčítať od množstva paliva na vstupe pred výpočtom celkovej účinnosti použitým v písmenách a) a b). |
| --- | --- |

c)

Ak je časť energetického obsahu paliva na vstupe do procesu kombinovanej výroby získaná späť v chemikáliách a znova použitá, túto časť je možné odčítať od množstva paliva na vstupe pred výpočtom celkovej účinnosti použitým v písmenách a) a b).

| d) | Členské štáty môžu určiť pomer elektriny a tepla ako pomer elektriny a využiteľného tepla pomocou prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia pri prevádzke v režime kombinovanej výroby na nižšom výkone. |
| --- | --- |

d)

Členské štáty môžu určiť pomer elektriny a tepla ako pomer elektriny a využiteľného tepla pomocou prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia pri prevádzke v režime kombinovanej výroby na nižšom výkone.

| e) | Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa písmen a) a b) použiť iné intervaly predkladania správ než jeden rok. |
| --- | --- |

e)

Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa písmen a) a b) použiť iné intervaly predkladania správ než jeden rok.

Časť II

Technológie kombinovanej výroby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica

| a) | Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla. |
| --- | --- |

a)

Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla.

| b) | Protitlaková parná turbína. |
| --- | --- |

b)

Protitlaková parná turbína.

| c) | Kondenzačná parná turbína s odberom pary. |
| --- | --- |

c)

Kondenzačná parná turbína s odberom pary.

| d) | Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla. |
| --- | --- |

d)

Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla.

| e) | Spaľovací motor. |
| --- | --- |

e)

Spaľovací motor.

| f) | Mikroturbína. |
| --- | --- |

f)

Mikroturbína.

| g) | Stirlingov motor. |
| --- | --- |

g)

Stirlingov motor.

| h) | Palivový článok. |
| --- | --- |

h)

Palivový článok.

| i) | Parný stroj. |
| --- | --- |

i)

Parný stroj.

| j) | Rankinov organický cyklus. |
| --- | --- |

j)

Rankinov organický cyklus.

| k) | Akýkoľvek iný typ technológie alebo ich kombinácia, na ktorú sa vzťahuje vymedzenie pojmu uvedené v článku 2 bode 32. |
| --- | --- |

k)

Akýkoľvek iný typ technológie alebo ich kombinácia, na ktorú sa vzťahuje vymedzenie pojmu uvedené v článku 2 bode 32.

Pri zavádzaní a uplatňovaní všeobecných zásad výpočtu množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou použijú členské štáty podrobné usmernenia, ktoré sa ustanovujú rozhodnutím Komisie 2008/952/ES (72).

PRÍLOHA III

METODIKA URČOVANIA ÚČINNOSTI PROCESU KOMBINOVANEJ VÝROBY

Hodnoty používané na výpočet účinnosti kombinovanej výroby a úspor primárnej energie sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky zariadenia v bežných podmienkach používania.

a)   Vysokoúčinná kombinovaná výroba

Na účely tejto smernice spĺňa vysokoúčinná kombinovaná výroba tieto kritériá:

| — | výroba kombinovanou výrobou v zariadeniach kombinovanej výroby prináša úspory primárnej energie vypočítané podľa písm. b) vo výške najmenej 10 % v porovnaní s referenčnými hodnotami pre samostatnú výrobu tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

výroba kombinovanou výrobou v zariadeniach kombinovanej výroby prináša úspory primárnej energie vypočítané podľa písm. b) vo výške najmenej 10 % v porovnaní s referenčnými hodnotami pre samostatnú výrobu tepla a elektriny,

| — | výroba v malých zariadeniach kombinovanej výroby a v zariadeniach kombinovanej výroby veľmi malých výkonov prinášajúca úspory primárnej energie sa môže považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu, |
| --- | --- |

—

výroba v malých zariadeniach kombinovanej výroby a v zariadeniach kombinovanej výroby veľmi malých výkonov prinášajúca úspory primárnej energie sa môže považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu,

| — | priame emisie oxidu uhličitého z kombinovanej výroby, pri ktorej sa používajú fosílne palivá, sú nižšie ako 270 g CO2 na 1 kWh energie z kombinovanej výroby (vrátane vykurovania/chladenia, elektriny a mechanickej energie). |
| --- | --- |

—

priame emisie oxidu uhličitého z kombinovanej výroby, pri ktorej sa používajú fosílne palivá, sú nižšie ako 270 g CO2 na 1 kWh energie z kombinovanej výroby (vrátane vykurovania/chladenia, elektriny a mechanickej energie).

| — | Členské štáty pri výstavbe alebo významnej obnove zariadenia kombinovanej výroby zabezpečia, aby v existujúcich zdrojoch tepla nedošlo v porovnaní s priemernou ročnou spotrebou za predchádzajúce tri kalendárne roky plnej prevádzky pred obnovou k zvýšeniu využívania iných fosílnych palív ako zemného plynu a aby žiadne nové zdroje tepla v tomto systéme nevyužívali iné fosílne palivá ako zemný plyn. |
| --- | --- |

—

Členské štáty pri výstavbe alebo významnej obnove zariadenia kombinovanej výroby zabezpečia, aby v existujúcich zdrojoch tepla nedošlo v porovnaní s priemernou ročnou spotrebou za predchádzajúce tri kalendárne roky plnej prevádzky pred obnovou k zvýšeniu využívania iných fosílnych palív ako zemného plynu a aby žiadne nové zdroje tepla v tomto systéme nevyužívali iné fosílne palivá ako zemný plyn.

b)   Výpočet úspor primárnej energie

Výška úspor primárnej energie, ktorá vznikla kombinovanou výrobou vymedzenou v súlade s prílohou II, sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Image 2C1252023SK16610120220913SK0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o jednotných postupoch kontroly cestnej prepravy nebezpečného tovaru (kodifikované znenie)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/1999.)C1252023SK17110120220913SK0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie s globálnymi systémovo významnými inštitúciami so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch a metódy nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na splnenie minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2036.)C1252023SK29310120220913SK0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/833, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2037.)C1252023SK29410120220913SK0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 13. septembra 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa stanovujú ochranné a riadiace opatrenia uplatniteľné v oblasti Dohovoru o rybolove v západnom a strednom Tichom oceáne a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 520/2007(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/2056.)C1252023SK39710120220914SK0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/2041.)C1252023SK46210120220915SK0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1628.)

kde:

PES sú úspory primárnej energie;

KVET Hη je tepelná účinnosť kombinovanej výroby definovaná ako ročné vyrobené množstvo využiteľného tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kombinovanou výrobou;

Ref Hη je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby tepla;

KVET Eη je elektrická účinnosť kombinovanej výroby definovaná ako ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kombinovanou výrobou. V prípade, že zariadenie kombinovanej výroby vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré zodpovedá množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nezakladá právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 24 ods. 10.

Ref Eη je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby elektriny.

c)   Výpočet úspor energie pomocou alternatívneho výpočtu

Členské štáty môžu vypočítať úspory primárnej energie z ďalej uvedenej výroby tepla a elektriny a mechanickej energie bez toho, aby uplatnili prílohu II, s cieľom vylúčiť časti tepla a elektriny, ktoré neboli vyrobené kombinovanou výrobou, ale ktoré sú súčasťou toho istého procesu. Takúto výrobu je možné považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu za predpokladu, že spĺňa kritériá účinnosti uvedené v písmene a) tejto prílohy a že v prípade zariadení kombinovanej výroby s elektrickým výkonom vyšším ako 25 MW je jej celková účinnosť vyššia ako 70 %. Množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou, ktorá bola vyrobená uvedeným typom výroby, sa však pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely určí v súlade s prílohou II.

Ak sa úspory primárnej energie pre daný proces počítajú už uvedeným alternatívnym výpočtom, úspory primárnej energie sa vypočítajú pomocou vzorca uvedeného v písmene b) tejto prílohy, pričom hodnota „KVET Hη“ sa nahradí hodnotou „Hη“ a hodnota „KVET Eη“ sa nahradí hodnotou „Eη“, kde:

Hη je tepelná účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny,

Eη je elektrická účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo elektriny delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny. V prípade, že zariadenie kombinovanej výroby vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré zodpovedá množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nezakladá právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 24 ods. 10.

| d) | Členské štáty môžu na účely výpočtov podľa písmen b) a c) tejto prílohy používať iné intervaly predkladania správ než jeden rok. |
| --- | --- |

d)

Členské štáty môžu na účely výpočtov podľa písmen b) a c) tejto prílohy používať iné intervaly predkladania správ než jeden rok.

| e) | V prípade zariadení kombinovanej výroby veľmi malých výkonov môže byť výpočet úspor primárnej energie založený na atestovaných údajoch. |
| --- | --- |

e)

V prípade zariadení kombinovanej výroby veľmi malých výkonov môže byť výpočet úspor primárnej energie založený na atestovaných údajoch.

f)   Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny

Harmonizované referenčné hodnoty účinnosti sa skladajú z matice hodnôt rozlíšených podľa relevantných faktorov vrátane roku výroby a druhu paliva a musia sa zakladať na podloženej analýze zohľadňujúcej okrem iného údaje o použití v prevádzke za reálnych podmienok, palivový mix a klimatické podmienky, ako aj použité technológie kombinovanej výroby.

Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny v súlade so vzorcom stanoveným v písmene b) určujú prevádzkovú účinnosť samostatnej výroby tepla a elektriny, ktorá sa má nahradiť kombinovanou výrobou.

Referenčné hodnoty účinnosti sa vypočítajú podľa týchto zásad:

| i) | v prípade zariadení kombinovanej výroby sa porovnanie so samostatnou výrobou elektriny opiera o zásadu porovnania rovnakých druhov paliva; |
| --- | --- |

i)

v prípade zariadení kombinovanej výroby sa porovnanie so samostatnou výrobou elektriny opiera o zásadu porovnania rovnakých druhov paliva;

| ii) | každé zariadenie kombinovanej výroby sa porovnáva s najlepšou dostupnou a ekonomicky zdôvodnenou technológiou samostatnej výroby tepla a elektriny na trhu v roku výroby zariadenia kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

ii)

každé zariadenie kombinovanej výroby sa porovnáva s najlepšou dostupnou a ekonomicky zdôvodnenou technológiou samostatnej výroby tepla a elektriny na trhu v roku výroby zariadenia kombinovanej výroby;

| iii) | referenčné hodnoty účinnosti zariadení kombinovanej výroby starších ako 10 rokov sa určia ako referenčné hodnoty 10-ročných zariadení; |
| --- | --- |

iii)

referenčné hodnoty účinnosti zariadení kombinovanej výroby starších ako 10 rokov sa určia ako referenčné hodnoty 10-ročných zariadení;

| iv) | referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a výroby tepla odrážajú klimatické rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

iv)

referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a výroby tepla odrážajú klimatické rozdiely medzi členskými štátmi.

PRÍLOHA IV

POŽIADAVKY NA ENERGETICKÚ EFEKTÍVNOSŤ PRI VEREJNOM OBSTARÁVANÍ

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií:

| a) | obstarávajú iba tie produkty, ktoré spĺňajú kritérium stanovené v článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/1369, ak ide o produkt, na ktorý sa vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa uvedeného nariadenia alebo súvisiaca vykonávacia smernica Komisie; |
| --- | --- |

a)

obstarávajú iba tie produkty, ktoré spĺňajú kritérium stanovené v článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/1369, ak ide o produkt, na ktorý sa vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa uvedeného nariadenia alebo súvisiaca vykonávacia smernica Komisie;

| b) | obstarávajú iba tie produkty, ktoré sú v súlade s referenčnými hodnotami energetickej účinnosti stanovenými vo vykonávacom opatrení podľa smernice 2009/125/ES prijatom po nadobudnutí jej účinnosti, ak ide o produkt, na ktorý sa nevzťahuje písmeno a) a vzťahuje sa naň uvedené vykonávacie opatrenie; |
| --- | --- |

b)

obstarávajú iba tie produkty, ktoré sú v súlade s referenčnými hodnotami energetickej účinnosti stanovenými vo vykonávacom opatrení podľa smernice 2009/125/ES prijatom po nadobudnutí jej účinnosti, ak ide o produkt, na ktorý sa nevzťahuje písmeno a) a vzťahuje sa naň uvedené vykonávacie opatrenie;

| c) | vynakladajú maximálne úsilie na to, aby obstarávali iba také produkty a služby, ktoré spĺňajú aspoň technické špecifikácie stanovené na „základnej“ úrovni v príslušných kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania, a to okrem iného v kritériách pre dátové centrá, serverovne a cloudové služby, kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania osvetlenia pozemných komunikácií a dopravnej signalizácie a kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania počítačov, monitorov, tabletov a smartfónov, ak sa na produkt alebo službu vzťahujú kritériá Únie týkajúce sa zeleného verejného obstarávania, ktoré majú význam z hľadiska energetickej efektívnosti produktu alebo služby; |
| --- | --- |

c)

vynakladajú maximálne úsilie na to, aby obstarávali iba také produkty a služby, ktoré spĺňajú aspoň technické špecifikácie stanovené na „základnej“ úrovni v príslušných kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania, a to okrem iného v kritériách pre dátové centrá, serverovne a cloudové služby, kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania osvetlenia pozemných komunikácií a dopravnej signalizácie a kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania počítačov, monitorov, tabletov a smartfónov, ak sa na produkt alebo službu vzťahujú kritériá Únie týkajúce sa zeleného verejného obstarávania, ktoré majú význam z hľadiska energetickej efektívnosti produktu alebo služby;

| d) | obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740 (73). Táto požiadavka nebráni verejným orgánom obstarávať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo triedou vonkajšieho hluku valenia, ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva; |
| --- | --- |

d)

obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740 (73). Táto požiadavka nebráni verejným orgánom obstarávať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo triedou vonkajšieho hluku valenia, ak je takéto obstarávanie zdôvodnené bezpečnosťou alebo zdravím obyvateľstva;

| e) | vo svojich výzvach na predkladanie ponúk týkajúcich sa zákaziek na poskytovanie služieb požadujú od poskytovateľov služieb, aby na účely poskytovania predmetných služieb používali iba produkty, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v písmenách a) , b) a d). Táto požiadavka sa uplatňuje len na nové produkty, ktoré poskytovatelia služieb obstarali čiastočne alebo úplne na účely poskytovania predmetnej služby; |
| --- | --- |

e)

vo svojich výzvach na predkladanie ponúk týkajúcich sa zákaziek na poskytovanie služieb požadujú od poskytovateľov služieb, aby na účely poskytovania predmetných služieb používali iba produkty, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v písmenách a) , b) a d). Táto požiadavka sa uplatňuje len na nové produkty, ktoré poskytovatelia služieb obstarali čiastočne alebo úplne na účely poskytovania predmetnej služby;

| f) | obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:






  i) | podniknúť hĺbkovú obnovu alebo demoláciu; |
| --- | --- | --- |

f)

obstarávajú iba také budovy alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme len takých budov, ktoré spĺňajú aspoň minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť uvedené v článku 4 ods. 1 smernice 2010/31/EÚ, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:

i)

podniknúť hĺbkovú obnovu alebo demoláciu;

| ii) | v prípade verejných orgánov budovu ďalej predať bez toho, aby ju využíval na vlastné účely verejný orgán, alebo |
| --- | --- |

ii)

v prípade verejných orgánov budovu ďalej predať bez toho, aby ju využíval na vlastné účely verejný orgán, alebo

| iii) | zachovať budovu úradne chránenú ako súčasť označeného prostredia alebo pre jej osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu. |
| --- | --- |

iii)

zachovať budovu úradne chránenú ako súčasť označeného prostredia alebo pre jej osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu.

Súlad s týmito požiadavkami sa overí prostredníctvom energetických certifikátov uvedených v článku 11 smernice 2010/31/EÚ.

PRÍLOHA V

SPOLOČNÉ METÓDY A ZÁSADY NA VÝPOČET VPLYVU POVINNÝCH SCHÉM ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI ALEBO INÝCH POLITICKÝCH OPATRENÍ V ZMYSLE ČLÁNKOV 8, 9 A 10 A ČLÁNKU 28 ODS. 11

| 1. | Metódy na výpočet úspor energie okrem úspor vyplývajúcich z daňových opatrení na účely článkov 8, 9 a 10 a článku 28 ods. 11
  Povinné, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty alebo vykonávajúce orgány verejnej moci môžu na výpočet úspor energie použiť tieto metódy:






  a) | predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach. Tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“; |
| --- | --- | --- |

1.

Povinné, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty alebo vykonávajúce orgány verejnej moci môžu na výpočet úspor energie použiť tieto metódy:

a)

predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach. Tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“;

| b) | merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu. Tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“; |
| --- | --- |

b)

merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu. Tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“;

| c) | pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor. Tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným menovitým výkonom v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní odborníci, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

c)

pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor. Tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným menovitým výkonom v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní odborníci, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| d) | úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom alebo certifikácie alebo na inteligentné meranie. Tento prístup sa môže použiť len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa. Nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení. |
| --- | --- |

d)

úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom alebo certifikácie alebo na inteligentné meranie. Tento prístup sa môže použiť len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa. Nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení.

| 2. | Pri určovaní úspor energie v prípade opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti na účely článkov 8, 9 a 10 a článku 28 ods. 11 sa uplatňujú tieto zásady:






  a) | členské štáty preukážu, že politické opatrenie sa vykonalo na účely splnenia povinnosti úspor energie a dosiahnutia úspor energie u konečného spotrebiteľa podľa článku 8 ods. 1. Členské štáty poskytnú dôkazy a dokumentáciu (vrátane dobrovoľných dohôd) o tom, že úspory energie sa dosiahli politickým opatrením; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

členské štáty preukážu, že politické opatrenie sa vykonalo na účely splnenia povinnosti úspor energie a dosiahnutia úspor energie u konečného spotrebiteľa podľa článku 8 ods. 1. Členské štáty poskytnú dôkazy a dokumentáciu (vrátane dobrovoľných dohôd) o tom, že úspory energie sa dosiahli politickým opatrením;

| b) | preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci. Na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci. Na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni;

| c) | úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1. Odchylne od uvedenej požiadavky úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené. Opatrenia, ktorými sa podporujú zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore podľa článkov 5 a 6, možno zohľadniť na účely splnenia úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy; |
| --- | --- |

c)

úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1. Odchylne od uvedenej požiadavky úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené. Opatrenia, ktorými sa podporujú zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore podľa článkov 5 a 6, možno zohľadniť na účely splnenia úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy;

| d) | opatrenia prijaté podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov možno považovať za podstatné, no členské štáty musia preukázať, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy; |
| --- | --- |

d)

opatrenia prijaté podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov možno považovať za podstatné, no členské štáty musia preukázať, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy;

| e) | členské štáty nemôžu do plnenia povinnosti úspor energie podľa článku 8 ods. 1 započítať zníženú spotrebu energie v odvetviach vrátane odvetvia dopravy a stavebníctva, ktorá by sa aj tak dosiahla v dôsledku obchodovania s emisiami podľa smernice o EU ETS. Ak subjekt predstavuje povinný subjekt podľa národnej povinnej schémy energetickej efektívnosti v zmysle článku 9 tejto smernice a v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami pre budovy a cestnú dopravu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], systémom monitorovania a overovania sa zabezpečí, aby sa pri výpočte a vykazovaní úspor energie vyplývajúcich z jeho opatrení na úsporu energie zohľadnila cena uhlíka prenesená pri uvoľnení paliva na spotrebu [podľa článku 1 ods. 21 COM(2021)0551, 2021/0211(COD)]; |
| --- | --- |

e)

členské štáty nemôžu do plnenia povinnosti úspor energie podľa článku 8 ods. 1 započítať zníženú spotrebu energie v odvetviach vrátane odvetvia dopravy a stavebníctva, ktorá by sa aj tak dosiahla v dôsledku obchodovania s emisiami podľa smernice o EU ETS. Ak subjekt predstavuje povinný subjekt podľa národnej povinnej schémy energetickej efektívnosti v zmysle článku 9 tejto smernice a v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami pre budovy a cestnú dopravu [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)], systémom monitorovania a overovania sa zabezpečí, aby sa pri výpočte a vykazovaní úspor energie vyplývajúcich z jeho opatrení na úsporu energie zohľadnila cena uhlíka prenesená pri uvoľnení paliva na spotrebu [podľa článku 1 ods. 21 COM(2021)0551, 2021/0211(COD)];

| f) | uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:






  i) | emisné normy Únie pre nové osobné automobily a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (74). Na preukázanie doplnkovosti k požiadavkám Únie na emisie CO2 z nových vozidiel musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu; |
| --- | --- | --- |

f)

uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:

i)

emisné normy Únie pre nové osobné automobily a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (74). Na preukázanie doplnkovosti k požiadavkám Únie na emisie CO2 z nových vozidiel musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu;

| ii) | požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES; Na preukázanie doplnkovosti musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu; |
| --- | --- |

ii)

požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES; Na preukázanie doplnkovosti musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu;

| g) | povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a ich prvkov, procesov či trhov, s výnimkou politických opatrení týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív zavedených
  od 1. júla 2028, a s výnimkou tých politických opatrení, ktorými sa dotuje využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív v obytných budovách od 1. januára 2024. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa využívania priameho spaľovania fosílnych palív sa môžu započítať do plnenia povinnosti úspor energie v maximálnej výške rovnajúcej sa jednej štvrtine úspor energie od 1. januára 2024 do 30. júna 2028
  ; |
| --- | --- |

g)

povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a ich prvkov, procesov či trhov, s výnimkou politických opatrení týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív zavedených
  od 1. júla 2028, a s výnimkou tých politických opatrení, ktorými sa dotuje využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív v obytných budovách od 1. januára 2024. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa využívania priameho spaľovania fosílnych palív sa môžu započítať do plnenia povinnosti úspor energie v maximálnej výške rovnajúcej sa jednej štvrtine úspor energie od 1. januára 2024 do 30. júna 2028
  ;

| ga) | jednotlivé opatrenia týkajúce sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív nie sú od 1. júla 2028 povolené. Jednotlivé akcie podporujúce kombinácie technológií sú povolené. V prípade individuálnych akcií podporujúcich kombinácie technológií nie je možné od 1. júla 2028 započítať podiel úspor energie týkajúci sa technológií spaľovania fosílnych palív; |
| --- | --- |

ga)

jednotlivé opatrenia týkajúce sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív nie sú od 1. júla 2028 povolené. Jednotlivé akcie podporujúce kombinácie technológií sú povolené. V prípade individuálnych akcií podporujúcich kombinácie technológií nie je možné od 1. júla 2028 započítať podiel úspor energie týkajúci sa technológií spaľovania fosílnych palív;

| ▌ | [PN 20] |
| --- | --- |

▌

[PN 20]

| i) | opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa . Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy; |
| --- | --- |

i)

opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa . Výpočet úspor energie musí spĺňať požiadavky tejto prílohy;

| j) | opatrenia, ktorými sa podporuje zavádzanie slnečných tepelných technológií, možno zohľadniť na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Okolité teplo, ktoré solárne technológie zachytia, možno vylúčiť z ich spotreby energie u konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- |

j)

opatrenia, ktorými sa podporuje zavádzanie slnečných tepelných technológií, možno zohľadniť na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa. Okolité teplo, ktoré solárne technológie zachytia, možno vylúčiť z ich spotreby energie u konečného spotrebiteľa;

| k) | v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, s výnimkou tých, ktoré sa týkajú využívania priameho spaľovania fosílnych palív, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť; |
| --- | --- |

k)

v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, s výnimkou tých, ktoré sa týkajú využívania priameho spaľovania fosílnych palív, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť;

| l) | pri podpore prijímania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli; |
| --- | --- |

l)

pri podpore prijímania opatrení v oblasti energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli;

| m) | s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi; |
| --- | --- |

m)

s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi;

| n) | pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú. Uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do konca každého povinného obdobia . Ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor. Pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do roku 2030. Členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch podrobne opíšu inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu. |
| --- | --- |

n)

pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú. Uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do konca každého povinného obdobia . Ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor. Pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do roku 2030. Členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch podrobne opíšu inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu.

| 3. | Členské štáty zabezpečia splnenie týchto požiadaviek na politické opatrenia prijaté podľa článku 10 a článku 28 ods. 11:






  a) | politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu energie u konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu energie u konečného spotrebiteľa;

| b) | zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená; |
| --- | --- |

b)

zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená;

| c) | úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne; |
| --- | --- |

c)

úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne;

| d) | objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako konečná, alebo primárna energetická spotreba pri použití koeficientov dolnej výhrevnosti alebo primárnej energie uvedených v článku 29; |
| --- | --- |

d)

objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako konečná, alebo primárna energetická spotreba pri použití koeficientov dolnej výhrevnosti alebo primárnej energie uvedených v článku 29;

| e) | predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie; |
| --- | --- |

e)

predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie;

| f) | ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení; |
| --- | --- |

f)

ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení;

| g) | úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt; |
| --- | --- |

g)

úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt;

| h) | je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci; |
| --- | --- |

h)

je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci;

| i) | činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci nemajú nepriaznivé účinky na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne na ľudí žijúcich v sociálnych bytoch. |
| --- | --- |

i)

činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci nemajú nepriaznivé účinky na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne na ľudí žijúcich v sociálnych bytoch.

| 4. | Pri určovaní úspor energie vyplývajúcich z politických opatrení, ktoré súvisia so zdaňovaním
  a parafiškálnymi odvodmi
  , zavedených podľa článku 10, sa uplatňujú tieto zásady:






  a) | uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (75) alebo 2006/112/ES (76); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (75) alebo 2006/112/ES (76);

| aa) | uznávajú sa len úspory energie z daňových opatrení a parafiškálnych odvodov určených na dosiahnutie úspor energie podľa článku 2 bodu 7; |
| --- | --- |

aa)

uznávajú sa len úspory energie z daňových opatrení a parafiškálnych odvodov určených na dosiahnutie úspor energie podľa článku 2 bodu 7;

| b) | ▌cenová pružnosť pre výpočet vplyvu daňových opatrení (energia) je špecifická pre
  každý segment koncového používateľa vrátane príjmových tried, typov a veľkosti spoločností, a tak
  vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov vzťahujúcich sa na daný členský štát a prípadne na základe sprievodných štúdií nezávislého inštitútu; |
| --- | --- |

b)

▌cenová pružnosť pre výpočet vplyvu daňových opatrení (energia) je špecifická pre
  každý segment koncového používateľa vrátane príjmových tried, typov a veľkosti spoločností, a tak
  vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov vzťahujúcich sa na daný členský štát a prípadne na základe sprievodných štúdií nezávislého inštitútu;

| c) | úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítajú osobitne; |
| --- | --- |

c)

úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítajú osobitne;

| d) | na posúdenie úspor energie vyplývajúcich z daňových opatrení sa použijú odhady krátkodobej pružnosti, aby sa zabránilo prekrývaniu s právom Únie a inými politickými opatreniami; |
| --- | --- |

d)

na posúdenie úspor energie vyplývajúcich z daňových opatrení sa použijú odhady krátkodobej pružnosti, aby sa zabránilo prekrývaniu s právom Únie a inými politickými opatreniami;

| e) | členské štáty určia distribučné účinky daňových a rovnocenných opatrení na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a preukážu účinky zmierňujúcich opatrení vykonávaných v súlade s článkom 22 ods. 1 až 3; |
| --- | --- |

e)

členské štáty určia distribučné účinky daňových a rovnocenných opatrení na zraniteľných odberateľov, ľudí postihnutých energetickou chudobou a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch a preukážu účinky zmierňujúcich opatrení vykonávaných v súlade s článkom 22 ods. 1 až 3;

| f) | členské štáty poskytnú dôkazy vrátane metodík výpočtu, že v prípade prekrývania vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie alebo uhlíka alebo obchodovania s emisiami podľa smernice o EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] nedochádza k dvojitému započítaniu úspor energie. |
| --- | --- |

f)

členské štáty poskytnú dôkazy vrátane metodík výpočtu, že v prípade prekrývania vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie alebo uhlíka alebo obchodovania s emisiami podľa smernice o EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] nedochádza k dvojitému započítaniu úspor energie.

| 5. | Oznámenie metodiky
  Členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 oznámia Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na realizáciu povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 a v článku 28 ods. 11. S výnimkou prípadu zdaňovania toto oznámenie obsahuje podrobnosti o:






  a) | úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030; |
| --- | --- | --- |

5.

Členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 oznámia Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na realizáciu povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 a v článku 28 ods. 11. S výnimkou prípadu zdaňovania toto oznámenie obsahuje podrobnosti o:

a)

úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030;

| b) | spôsobe postupného zavádzania vypočítaného množstva nových úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo očakávaných úspor energie počas povinného obdobia; |
| --- | --- |

b)

spôsobe postupného zavádzania vypočítaného množstva nových úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo očakávaných úspor energie počas povinného obdobia;

| c) | povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci; |
| --- | --- |

c)

povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci;

| d) | cieľových odvetviach; |
| --- | --- |

d)

cieľových odvetviach;

| e) | politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia; |
| --- | --- |

e)

politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia;

| f) | informáciách o politických opatreniach alebo programoch, alebo opatreniach financovaných z národného fondu energetickej efektívnosti vykonávaných prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

f)

informáciách o politických opatreniach alebo programoch, alebo opatreniach financovaných z národného fondu energetickej efektívnosti vykonávaných prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch;

| g) | podiele a objeme úspor energie, ktoré sa majú dosiahnuť medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

g)

podiele a objeme úspor energie, ktoré sa majú dosiahnuť medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch;

| h) | prípadne informácie o použitých ukazovateľoch, priemernom aritmetickom podiele a výsledku politických opatrení stanovených podľa článku 8 ods. 3; |
| --- | --- |

h)

prípadne informácie o použitých ukazovateľoch, priemernom aritmetickom podiele a výsledku politických opatrení stanovených podľa článku 8 ods. 3;

| i) | prípadne informácie o vplyvoch a nepriaznivých účinkoch politických opatrení vykonávaných podľa článku 8 ods. 3 na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

i)

prípadne informácie o vplyvoch a nepriaznivých účinkoch politických opatrení vykonávaných podľa článku 8 ods. 3 na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a prípadne ľudí žijúcich v sociálnych bytoch;

| j) | trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

j)

trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti;

| k) | prípadne o objeme úspor energie alebo cieľových hodnotách zníženia nákladov, ktoré majú dosiahnuť povinné subjekty medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

k)

prípadne o objeme úspor energie alebo cieľových hodnotách zníženia nákladov, ktoré majú dosiahnuť povinné subjekty medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a prípadne ľuďmi žijúcimi v sociálnych bytoch;

| l) | činnostiach stanovených v politickom opatrení; |
| --- | --- |

l)

činnostiach stanovených v politickom opatrení;

| m) | metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory, a prípadne o použitých hodnotách dolnej výhrevnosti a prevodných koeficientoch; |
| --- | --- |

m)

metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory, a prípadne o použitých hodnotách dolnej výhrevnosti a prevodných koeficientoch;

| n) | životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza; |
| --- | --- |

n)

životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza;

| o) | prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v danom členskom štáte; |
| --- | --- |

o)

prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v danom členskom štáte;

| p) | systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 9 a 10 a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

p)

systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 9 a 10 a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| q) | v prípade zdaňovania o:






  i) | cieľových odvetviach a segmente daňovníkov; |
| --- | --- | --- |

q)

v prípade zdaňovania o:

i)

cieľových odvetviach a segmente daňovníkov;

| ii) | vykonávajúcom orgáne verejnej moci; |
| --- | --- |

ii)

vykonávajúcom orgáne verejnej moci;

| iii) | úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva; |
| --- | --- |

iii)

úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva;

| iv) | trvaní daňového opatrenia; |
| --- | --- |

iv)

trvaní daňového opatrenia;

| v) | metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila; a |
| --- | --- |

v)

metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila; a

| vi) | spôsobe, akým sa zabránilo prekrývaniu s obchodovaním s emisiami v súlade so smernicou o EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] a odstránilo riziko dvojitého započítania. |
| --- | --- |

vi)

spôsobe, akým sa zabránilo prekrývaniu s obchodovaním s emisiami v súlade so smernicou o EU ETS [COM(2021)0551, 2021/0211(COD)] a odstránilo riziko dvojitého započítania.

PRÍLOHA VI

MINIMÁLNE KRITÉRIÁ PRE ENERGETICKÉ AUDITY VRÁTANE TÝCH AUDITOV, KTORÉ SA VYKONÁVAJÚ V RÁMCI SYSTÉMOV ENERGETICKÉHO MANAŽÉRSTVA

Energetické audity uvedené v článku 11 vychádzajú z týchto kritérií:

| a) | zakladajú sa na aktuálnych, nameraných, sledovateľných prevádzkových údajoch o spotrebe energie a (v prípade elektriny) profiloch zaťaženia; |
| --- | --- |

a)

zakladajú sa na aktuálnych, nameraných, sledovateľných prevádzkových údajoch o spotrebe energie a (v prípade elektriny) profiloch zaťaženia;

| b) | obsahujú podrobné preskúmanie profilu spotreby energie budov alebo skupín budov, priemyselných činností alebo zariadení vrátane dopravy; |
| --- | --- |

b)

obsahujú podrobné preskúmanie profilu spotreby energie budov alebo skupín budov, priemyselných činností alebo zariadení vrátane dopravy;

| c) | identifikujú opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie; |
| --- | --- |

c)

identifikujú opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie;

| d) | identifikujú potenciál nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

d)

identifikujú potenciál nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| e) | vychádzajú vždy, keď je to možné, z analýzy nákladov založenej na životnom cykle (LCCA) namiesto jednoduchých období návratnosti (SPP) s cieľom zohľadniť dlhodobé úspory, zostatkové hodnoty dlhodobých investícií a diskontné sadzby; |
| --- | --- |

e)

vychádzajú vždy, keď je to možné, z analýzy nákladov založenej na životnom cykle (LCCA) namiesto jednoduchých období návratnosti (SPP) s cieľom zohľadniť dlhodobé úspory, zostatkové hodnoty dlhodobých investícií a diskontné sadzby;

| f) | sú vyvážené a dostatočne reprezentatívne, aby umožňovali vytvorenie spoľahlivého obrazu o celkovom hospodárení s energiou a spoľahlivo určili najvýznamnejšie príležitosti na zlepšenie. |
| --- | --- |

f)

sú vyvážené a dostatočne reprezentatívne, aby umožňovali vytvorenie spoľahlivého obrazu o celkovom hospodárení s energiou a spoľahlivo určili najvýznamnejšie príležitosti na zlepšenie.

Energetické audity umožňujú podrobné a overené výpočty pre navrhované opatrenia, aby bolo možné poskytovať jednoznačné informácie o potenciálnych úsporách.

Údaje použité v rámci energetického auditu musia byť uchovateľné, aby bola možná spätná analýza v čase a sledovanie hospodárnosti .

▌

PRÍLOHA VIA

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA MONITOROVANIE A UVEREJŇOVANIE ENERGETICKEJ HOSPODÁRNOSTI DÁTOVÝCH CENTIER

Pokiaľ ide o energetickú hospodárnosť dátových centier uvedených v článku 11a ods. 1, monitorujú a uverejňujú sa tieto minimálne informácie:

| a) | názov dátového centra, meno/názov vlastníka a prevádzkovateľov dátového centra, obec, v ktorej sa dátové centrum nachádza, s výnimkou dátových centier súvisiacich s národnou bezpečnosťou a obranou; |
| --- | --- |

a)

názov dátového centra, meno/názov vlastníka a prevádzkovateľov dátového centra, obec, v ktorej sa dátové centrum nachádza, s výnimkou dátových centier súvisiacich s národnou bezpečnosťou a obranou;

| b) | podlahová plocha dátového centra; inštalovaný výkon; nastavené hodnoty teploty; ročný objem prichádzajúcich a odchádzajúcich údajov, ak ich má prevádzkovateľ dátového centra k dispozícii, a pri zohľadnení obchodného modelu a typu zákazníkov; a množstvo údajov uchovávaných a spracúvaných v dátovom centre, ak to ovplyvňuje spotrebu energie dátového centra; |
| --- | --- |

b)

podlahová plocha dátového centra; inštalovaný výkon; nastavené hodnoty teploty; ročný objem prichádzajúcich a odchádzajúcich údajov, ak ich má prevádzkovateľ dátového centra k dispozícii, a pri zohľadnení obchodného modelu a typu zákazníkov; a množstvo údajov uchovávaných a spracúvaných v dátovom centre, ak to ovplyvňuje spotrebu energie dátového centra;

| c) | výkonnosť dátového centra počas posledného celého kalendárneho roka v súlade s nasledujúcimi kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti z CEN/CENELEC EN 50600 – 4 „Informačné technológie – Zariadenia a infraštruktúry dátových centier“, pričom sa náležite zohľadní geografická poloha dátového centra, dopyt po opätovnom využití tepla a dostupná vykurovacia infraštruktúra, a to až do nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v článku 31 tejto smernice:










  i) | efektívnosť využívania energie (PUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-2 |
| --- | --- | --- |

c)

výkonnosť dátového centra počas posledného celého kalendárneho roka v súlade s nasledujúcimi kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti z CEN/CENELEC EN 50600 – 4 „Informačné technológie – Zariadenia a infraštruktúry dátových centier“, pričom sa náležite zohľadní geografická poloha dátového centra, dopyt po opätovnom využití tepla a dostupná vykurovacia infraštruktúra, a to až do nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v článku 31 tejto smernice:

i)

efektívnosť využívania energie (PUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-2

| ii) | faktor energie z obnoviteľných zdrojov (REF) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-3 |
| --- | --- |

ii)

faktor energie z obnoviteľných zdrojov (REF) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-3

| iii) | faktor opätovného využitia energie (ERF) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-6 |
| --- | --- |

iii)

faktor opätovného využitia energie (ERF) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-6

| iv) | pomer efektívnosti chladenia (CER) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-7 |
| --- | --- |

iv)

pomer efektívnosti chladenia (CER) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-7

| v) | efektívnosť využívania uhlíka (CUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-8 |
| --- | --- |

v)

efektívnosť využívania uhlíka (CUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-8

| vi) | efektívnosť využívania vody (WUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-9 |
| --- | --- |

vi)

efektívnosť využívania vody (WUE) podľa normy CEN/CENELEC EN 50600-4-9

PRÍLOHA VII

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA VYÚČTOVANIE A INFORMÁCIE O VYÚČTOVANÍ NA ZÁKLADE SKUTOČNEJ SPOTREBY ZEMNÉHO PLYNU

1.   Minimálne požiadavky na vyúčtovanie

1.1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby

Aby koncoví odberatelia mohli regulovať vlastnú spotrebu energie, vyúčtovanie by sa malo uskutočniť na základe skutočnej spotreby aspoň raz ročne a informácie o vyúčtovaní by sa mali sprístupniť aspoň raz štvrťročne, a to na požiadanie alebo v prípade, že si zákazníci zvolili možnosť dostávať vyúčtovanie v elektronickej podobe, inak dvakrát ročne. Plyn používaný len na varenie môže byť z tejto požiadavky vyňatý.

1.2.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní

Členské štáty zabezpečia, aby sa tam, kde je to vhodné, koncovým odberateľom vo vyúčtovaní, v zmluvách, transakciách a potvrdeniach na distribučných staniciach alebo spolu s týmito dokumentmi jednoznačným a zrozumiteľným spôsobom sprístupnili tieto informácie:

| a) | skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie; |
| --- | --- |

a)

skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie;

| b) | porovnania súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, pokiaľ možno v grafickej forme; |
| --- | --- |

b)

porovnania súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, pokiaľ možno v grafickej forme;

| c) | kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúrach alebo podobných orgánoch vrátane adries webových stránok, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúce energiu. |
| --- | --- |

c)

kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúrach alebo podobných orgánoch vrátane adries webových stránok, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúce energiu.

Okrem toho členské štáty vždy, keď to je možné a užitočné, zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom sprístupnili porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným koncovým odberateľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov, a to jednoznačným a zrozumiteľným spôsobom vo vyúčtovaní, v zmluvách, transakciách a potvrdeniach na distribučných staniciach, spolu s týmito dokumentmi alebo tým, že sa v nich uvedie odkaz na tieto informácie.

1.3.   Poučenie o energetickej efektívnosti sprevádzajúce vyúčtovania a ďalšie spätné informácie pre koncových odberateľov

Pri zasielaní zmlúv a zmien v zmluvách, ako aj vo vyúčtovaniach, ktoré odberatelia dostávajú, alebo prostredníctvom webových stránok určených jednotlivým spotrebiteľom distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti informujú svojich odberateľov jasným a zrozumiteľným spôsobom o kontaktných informáciách nezávislých zákazníckych poradenských centier, energetických agentúr alebo podobných inštitúcií vrátane ich internetových adries, kde môžu získať informácie o dostupných opatreniach energetickej efektívnosti, referenčných profiloch pre svoju spotrebu energie a technických špecifikáciách spotrebičov využívajúcich energiu, ktoré môžu slúžiť na zníženie spotreby týchto spotrebičov.

PRÍLOHA VIII

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA VYÚČTOVANIE A INFORMÁCIE O SPOTREBE V PRÍPADE VYKUROVANIA, CHLADENIA A TEPLEJ ÚŽITKOVEJ VODY

1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby tepla alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov

Aby mohli koneční spotrebitelia regulovať svoju spotrebu energie, musí sa vyúčtovanie vykonávať na základe skutočnej spotreby alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov najmenej raz za rok.

2.   Minimálna frekvencia vyúčtovania alebo informácií o spotrebe

Do 31. decembra 2021 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom najmenej štvrťročne na požiadanie alebo ak sa koncoví odberatelia rozhodli pre elektronické vyúčtovanie, inak dvakrát ročne.

Od 1. januára 2022 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom aspoň raz mesačne. Tieto informácie môžu byť sprístupnené aj na internete a aktualizované tak často, ako to umožňujú použité meracie zariadenia a systémy. Vykurovanie a chladenie možno mimo obdobia vykurovania/chladenia z uvedenej požiadavky vyňať.

3.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní

Členské štáty zabezpečia, aby sa konečným spotrebiteľom v rámci vyúčtovania alebo spolu s ním jasne a zrozumiteľne sprístupnili nasledujúce informácie, ak sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov:

| a) | skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov; |
| --- | --- |

a)

skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov;

| b) | informácie o použitom palivovom mixe a súvisiacich ročných emisiách skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých daní, odvodov a sadzieb. Členské štáty môžu obmedziť rozsah požiadavky na poskytovanie informácií o emisiách skleníkových plynov tak, aby zahŕňali iba dodávky zo systémov centralizovaného zásobovania teplom s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW; |
| --- | --- |

b)

informácie o použitom palivovom mixe a súvisiacich ročných emisiách skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých daní, odvodov a sadzieb. Členské štáty môžu obmedziť rozsah požiadavky na poskytovanie informácií o emisiách skleníkových plynov tak, aby zahŕňali iba dodávky zo systémov centralizovaného zásobovania teplom s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW;

| c) | grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky; |
| --- | --- |

c)

grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky;

| d) | kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia spotrebujúce energiu; |
| --- | --- |

d)

kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia spotrebujúce energiu;

| e) | informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch; |
| --- | --- |

e)

informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch;

| f) | porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov. V prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a na vyúčtovaniach sa na ne môžu uviesť odkazy . |
| --- | --- |

f)

porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov. V prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a na vyúčtovaniach sa na ne môžu uviesť odkazy .

Vyúčtovania, ktoré sa nezakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, obsahujú jasné a zrozumiteľné vysvetlenie výpočtu sumy uvedenej vo vyúčtovaní a aspoň informácie uvedené v písmenách d) a e).

PRÍLOHA IX

POTENCIÁL EFEKTÍVNOSTI PRI VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

Komplexné posúdenie národného potenciálu vykurovania a chladenia uvedené v článku 23 ods. 1 obsahuje tieto prvky, z ktorých zároveň aj vychádza:

Časť I

PREHĽAD O VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

| 1. | Dopyt po vykurovaní a chladení z hľadiska posudzovanej užitočnej energie (77) a kvantifikovanej konečnej energetickej spotreby v GWh za rok (78) podľa sektorov:






  a) | domácnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

domácnosti;

| b) | služby; |
| --- | --- |

b)

služby;

| c) | priemysel; |
| --- | --- |

c)

priemysel;

| d) | akýkoľvek iný sektor, ktorý jednotlivo spotrebuje viac ako 5 % z celkového domáceho dopytu po využiteľnom vykurovaní a chladení. |
| --- | --- |

d)

akýkoľvek iný sektor, ktorý jednotlivo spotrebuje viac ako 5 % z celkového domáceho dopytu po využiteľnom vykurovaní a chladení.

| 2. | Určenie alebo v prípade bodu 2 písm. a) bodu i) určenie alebo odhad súčasných dodávok vykurovania a chladenia:






  a) | podľa technológie, v GWh za rok (79), ak je to možné v sektoroch uvedených v bode 1, rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov:






  i) | na mieste v obytných priestoroch a v priestoroch poskytovania služieb získané pomocou:






  — | výlučne tepelných kotlov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

podľa technológie, v GWh za rok (79), ak je to možné v sektoroch uvedených v bode 1, rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov:

i)

na mieste v obytných priestoroch a v priestoroch poskytovania služieb získané pomocou:

—

výlučne tepelných kotlov,

| — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | tepelné čerpadlá; |
| --- | --- |

—

tepelné čerpadlá;

| — | iných technológií a zdrojov na mieste; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov na mieste;

| ii) | na mieste v priestoroch, kde sa neposkytujú služby, a v nebytových priestoroch získané pomocou:






  — | výlučne tepelných kotlov, |
| --- | --- | --- |

ii)

na mieste v priestoroch, kde sa neposkytujú služby, a v nebytových priestoroch získané pomocou:

—

výlučne tepelných kotlov,

| — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | tepelné čerpadlá; |
| --- | --- |

—

tepelné čerpadlá;

| — | iných technológií a zdrojov na mieste; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov na mieste;

| iii) | mimo miesta získané pomocou:






  — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- | --- |

iii)

mimo miesta získané pomocou:

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | odpadového tepla, |
| --- | --- |

—

odpadového tepla,

| — | iných technológií a zdrojov mimo miesta; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov mimo miesta;

| b) | určenie zariadení, ktoré vyrábajú odpadové teplo alebo chlad a ich potenciálne dodávky tepla alebo chladu, v GWh za rok:






  i) | zariadenia na výrobu tepelnej energie, ktoré sú schopné dodávať odpadové teplo s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 50 MW alebo môžu byť na takéto dodávky dodatočne vybavené; |
| --- | --- | --- |

b)

určenie zariadení, ktoré vyrábajú odpadové teplo alebo chlad a ich potenciálne dodávky tepla alebo chladu, v GWh za rok:

i)

zariadenia na výrobu tepelnej energie, ktoré sú schopné dodávať odpadové teplo s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 50 MW alebo môžu byť na takéto dodávky dodatočne vybavené;

| ii) | zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny využívajúce technológie uvedené v časti II prílohy II s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW; |
| --- | --- |

ii)

zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny využívajúce technológie uvedené v časti II prílohy II s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW;

| iii) | spaľovne odpadu; |
| --- | --- |

iii)

spaľovne odpadu;

| iv) | zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW okrem zariadení uvedených v bode 2 písm. b) bode i) a ii), ktoré vyrábajú teplo alebo chlad s využitím energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

iv)

zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW okrem zariadení uvedených v bode 2 písm. b) bode i) a ii), ktoré vyrábajú teplo alebo chlad s využitím energie z obnoviteľných zdrojov;

| v) | priemyselné zariadenia s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, ktoré môžu dodávať odpadové teplo; |
| --- | --- |

v)

priemyselné zariadenia s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, ktoré môžu dodávať odpadové teplo;

| c) | nahlásený podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla alebo chladu na konečnej energetickej spotrebe v sektore centralizovaného zásobovania teplom a chladom (80) za posledných 5 rokov v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

c)

nahlásený podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla alebo chladu na konečnej energetickej spotrebe v sektore centralizovaného zásobovania teplom a chladom (80) za posledných 5 rokov v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001.

| 3. | Mapa obsahujúca celé územie štátu, v ktorej sa pri zachovaní utajenia citlivých obchodných informácií vyznačia:






  a) | oblasti dopytu po vykurovaní a chladení na základe analýzy v bode 1, pričom sa použijú konzistentné kritériá s dôrazom na oblasti s veľkou mierou dopytu po energii v obciach a mestských aglomeráciách; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

oblasti dopytu po vykurovaní a chladení na základe analýzy v bode 1, pričom sa použijú konzistentné kritériá s dôrazom na oblasti s veľkou mierou dopytu po energii v obciach a mestských aglomeráciách;

| b) | existujúce miesta dodávky vykurovania a chladenia určené podľa bodu 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom; |
| --- | --- |

b)

existujúce miesta dodávky vykurovania a chladenia určené podľa bodu 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom;

| c) | plánované miesta dodávky vykurovania a chladenia opísané v bode 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom. |
| --- | --- |

c)

plánované miesta dodávky vykurovania a chladenia opísané v bode 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom.

| 4. | Prognóza trendu dopytu po vykurovaní a chladení s výhľadom na nasledujúcich 30 rokov v GWh a pri zohľadnení najmä odhadov na nasledujúcich 10 rokov, zmena dopytu týkajúceho sa budov a rôznych sektorov priemyslu a vplyv politík a stratégií týkajúcich sa riadenia dopytu, ako sú dlhodobé stratégie obnovy budov podľa smernice (EÚ) 2018/844. |
| --- | --- |

4.

Časť II

CIELE, STRATÉGIE A POLITICKÉ OPATRENIA

| 5. | Plánovaný príspevok členského štátu k národným zámerom, cieľovým hodnotám a príspevkom v prípade piatich rozmerov energetickej únie stanovených v článku 3 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) 2018/1999, ktoré sa dosiahnu prostredníctvom efektívnosti pri vykurovaní a chladení, najmä v súvislosti s článkom 4 písm. b) bodmi 1 až 4 a článkom 15 ods. 4 písm. b), pričom sa uvedie, ktoré z týchto prvkov sú v porovnaní s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi dodatočné. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecný prehľad existujúcich politík a opatrení opísaných v najnovšej správe predloženej v súlade s článkami 3, 20, 21 a článkom 27 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

6.

Časť III

ANALÝZA EKONOMICKÉHO POTENCIÁLU EFEKTÍVNOSTI PRI VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

| 7. | Analýza ekonomického potenciálu (81) rôznych technológií vykurovania a chladenia sa vykonáva na celom území štátu analýzou nákladov a prínosov uvedenou v článku 23 ods. 3, pričom sa ňou určia alternatívne scenáre pre efektívnejšie technológie a technológie vykurovania a chladenia s využitím obnoviteľných zdrojov energie, prípadne rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov.
  Mali by sa zvážiť tieto technológie:






  a) | priemyselné odpadové teplo a chlad; |
| --- | --- | --- |

7.

Mali by sa zvážiť tieto technológie:

a)

priemyselné odpadové teplo a chlad;

| b) | spaľovanie odpadu; |
| --- | --- |

b)

spaľovanie odpadu;

| c) | vysokoúčinná kombinovaná výroba; |
| --- | --- |

c)

vysokoúčinná kombinovaná výroba;

| d) | obnoviteľné zdroje energie (ako je geotermálna energia, slnečná tepelná energia a biomasa) okrem tých, ktoré sa využívajú na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu; |
| --- | --- |

d)

obnoviteľné zdroje energie (ako je geotermálna energia, slnečná tepelná energia a biomasa) okrem tých, ktoré sa využívajú na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu;

| e) | tepelné čerpadlá; |
| --- | --- |

e)

tepelné čerpadlá;

| f) | zníženie tepelných strát a strát chladu z existujúcich centralizovaných sietí. |
| --- | --- |

f)

zníženie tepelných strát a strát chladu z existujúcich centralizovaných sietí.

| 8. | Táto analýza ekonomického potenciálu zahŕňa tieto kroky a aspekty:






  a) | Aspekty:






  i) | analýza nákladov a prínosov na účely článku 23 ods. 3 zahŕňa ekonomickú analýzu, ktorá zohľadňuje sociálno-ekonomické a environmentálne faktory (82) a finančnú analýzu vykonanú s cieľom posúdiť projekty z hľadiska investorov. V ekonomických aj finančných analýzach sa ako kritérium na posúdenie používa čistá súčasná hodnota; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

Aspekty:

i)

analýza nákladov a prínosov na účely článku 23 ods. 3 zahŕňa ekonomickú analýzu, ktorá zohľadňuje sociálno-ekonomické a environmentálne faktory (82) a finančnú analýzu vykonanú s cieľom posúdiť projekty z hľadiska investorov. V ekonomických aj finančných analýzach sa ako kritérium na posúdenie používa čistá súčasná hodnota;

| ii) | základný scenár by mal slúžiť ako referenčný bod a mal by zohľadňovať existujúce politiky v čase vypracovania tohto komplexného posúdenia (83) a mal by byť spojený s údajmi zhromaždenými podľa časti I a časti II bodu 6 tejto prílohy; |
| --- | --- |

ii)

základný scenár by mal slúžiť ako referenčný bod a mal by zohľadňovať existujúce politiky v čase vypracovania tohto komplexného posúdenia (83) a mal by byť spojený s údajmi zhromaždenými podľa časti I a časti II bodu 6 tejto prílohy;

| iii) | alternatívy základného scenára zohľadňujú ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. Každý scenár obsahuje v porovnaní so základným scenárom tieto prvky:






  — | ekonomický potenciál technológií preskúmaný pomocou kritéria čistej súčasnej hodnoty, |
| --- | --- | --- |

iii)

alternatívy základného scenára zohľadňujú ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. Každý scenár obsahuje v porovnaní so základným scenárom tieto prvky:

—

ekonomický potenciál technológií preskúmaný pomocou kritéria čistej súčasnej hodnoty,

| — | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

—

zníženie emisií skleníkových plynov;

| — | úspory primárnej energie v GWh za rok; |
| --- | --- |

—

úspory primárnej energie v GWh za rok;

| — | vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe. |
| --- | --- |

—

vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe.

Scenáre, ktoré nie sú realizovateľné z technických dôvodov, finančných dôvodov alebo z dôvodu vnútroštátnych právnych predpisov, možno vylúčiť v skorej fáze analýzy nákladov a prínosov, ak je to opodstatnené, a to na základe dôkladných, jednoznačných a podložených úvah.

V analyzovaných scenároch by sa pri posudzovaní a rozhodovaní mali zohľadňovať náklady a úspory energie v dôsledku zvýšenej pružnosti dodávok energie a optimálneho prevádzkovania elektrických sietí vrátane ušetrených nákladov a úspor zo znížených investícií do infraštruktúry.

| b) | Náklady a prínosy:
  Náklady a prínosy uvedené v bode 8 písm. a) zahŕňajú aspoň tieto prínosy a náklady:






  i) | Prínosy:






  — | hodnota výstupu pre spotrebiteľa (vykurovanie, chladenie a elektrina), |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Náklady a prínosy:

Náklady a prínosy uvedené v bode 8 písm. a) zahŕňajú aspoň tieto prínosy a náklady:

i)

Prínosy:

—

hodnota výstupu pre spotrebiteľa (vykurovanie, chladenie a elektrina),

| — | externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu.

| ii) | Náklady:






  — | kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie, |
| --- | --- | --- |

ii)

Náklady:

—

kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie,

| — | kapitálové náklady na pridružené energetické siete, |
| --- | --- |

—

kapitálové náklady na pridružené energetické siete,

| — | variabilné a fixné prevádzkové náklady, |
| --- | --- |

—

variabilné a fixné prevádzkové náklady,

| — | náklady na energiu, |
| --- | --- |

—

náklady na energiu,

| — | environmentálne náklady a náklady týkajúce sa zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

environmentálne náklady a náklady týkajúce sa zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu.

| c) | Relevantné alternatívy základného scenára:
  Zohľadňujú sa všetky relevantné alternatívy základného scenára vrátane úlohy efektívneho individuálneho vykurovania a chladenia.






  i) | analýza nákladov a prínosov sa môže vzťahovať na posúdenie projektu alebo skupiny projektov v rámci širšieho posúdenia na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni, a to s cieľom určiť na účely plánovania v porovnaní so základným scenárom čo najviac nákladovo efektívne a prínosné riešenie vykurovania alebo chladenia pre danú geografickú oblasť. |
| --- | --- | --- |

c)

Relevantné alternatívy základného scenára:

Zohľadňujú sa všetky relevantné alternatívy základného scenára vrátane úlohy efektívneho individuálneho vykurovania a chladenia.

i)

analýza nákladov a prínosov sa môže vzťahovať na posúdenie projektu alebo skupiny projektov v rámci širšieho posúdenia na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni, a to s cieľom určiť na účely plánovania v porovnaní so základným scenárom čo najviac nákladovo efektívne a prínosné riešenie vykurovania alebo chladenia pre danú geografickú oblasť.

| d) | Vymedzenia a integrovaný prístup:






  i) | geografické vymedzenie zahŕňa vhodnú presne ohraničenú geografickú oblasť; |
| --- | --- | --- |

d)

Vymedzenia a integrovaný prístup:

i)

geografické vymedzenie zahŕňa vhodnú presne ohraničenú geografickú oblasť;

| ii) | analýzy nákladov a prínosov zohľadňujú všetky relevantné centralizované alebo decentralizované zdroje dodávok, ktoré sú k dispozícii v rámci systému a geografického vymedzenia, vrátane technológií posudzovaných podľa časti III bodu 7 tejto prílohy, a trendy a charakteristiky dopytu po vykurovaní a chladení. |
| --- | --- |

ii)

analýzy nákladov a prínosov zohľadňujú všetky relevantné centralizované alebo decentralizované zdroje dodávok, ktoré sú k dispozícii v rámci systému a geografického vymedzenia, vrátane technológií posudzovaných podľa časti III bodu 7 tejto prílohy, a trendy a charakteristiky dopytu po vykurovaní a chladení.

| e) | Predpoklady:






  i) | členské štáty poskytnú na účely analýz nákladov a prínosov predpokladané ceny hlavných vstupných a výstupných faktorov a predpokladanú diskontnú sadzbu; |
| --- | --- | --- |

e)

Predpoklady:

i)

členské štáty poskytnú na účely analýz nákladov a prínosov predpokladané ceny hlavných vstupných a výstupných faktorov a predpokladanú diskontnú sadzbu;

| ii) | diskontná sadzba použitá v ekonomickej analýze na výpočet čistej súčasnej hodnoty sa zvolí na základe európskych alebo vnútroštátnych usmernení; |
| --- | --- |

ii)

diskontná sadzba použitá v ekonomickej analýze na výpočet čistej súčasnej hodnoty sa zvolí na základe európskych alebo vnútroštátnych usmernení;

| iii) | členské štáty používajú vnútroštátne, európske alebo medzinárodné prognózy vývoja cien energie, ak je to vhodné v ich celoštátnom a/alebo regionálnom/miestnom kontexte; |
| --- | --- |

iii)

členské štáty používajú vnútroštátne, európske alebo medzinárodné prognózy vývoja cien energie, ak je to vhodné v ich celoštátnom a/alebo regionálnom/miestnom kontexte;

| iv) | ceny použité v ekonomickej analýze odrážajú sociálno-ekonomické náklady a prínosy. Externé náklady, ako sú environmentálne účinky a účinky týkajúce sa zdravia, by sa mali zahrnúť v maximálnom rozsahu, t. j. keď existuje trhová cena alebo keď je už zahrnutá do európskych alebo vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

iv)

ceny použité v ekonomickej analýze odrážajú sociálno-ekonomické náklady a prínosy. Externé náklady, ako sú environmentálne účinky a účinky týkajúce sa zdravia, by sa mali zahrnúť v maximálnom rozsahu, t. j. keď existuje trhová cena alebo keď je už zahrnutá do európskych alebo vnútroštátnych právnych predpisov.

| f) | Analýza citlivosti:






  i) | zahrnie sa analýza citlivosti s cieľom posúdiť náklady a prínosy projektu alebo skupiny projektov a založí sa na premenných faktoroch, ktoré majú významný vplyv na výsledok výpočtov, ako sú rôzne ceny energie, úrovne dopytu, diskontné sadzby a ostatné. |
| --- | --- | --- |

f)

Analýza citlivosti:

i)

zahrnie sa analýza citlivosti s cieľom posúdiť náklady a prínosy projektu alebo skupiny projektov a založí sa na premenných faktoroch, ktoré majú významný vplyv na výsledok výpočtov, ako sú rôzne ceny energie, úrovne dopytu, diskontné sadzby a ostatné.

ČASŤ IV

POTENCIÁLNE NOVÉ STRATÉGIE A POLITICKÉ OPATRENIA

| 9. | Prehľad nových legislatívnych a nelegislatívnych politických opatrení (84) s cieľom využiť ekonomický potenciál určený v súlade s bodmi 7 a 8, spolu s prognózami na:






  a) | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| b) | úspory primárnej energie v GWh za rok; |
| --- | --- |

b)

úspory primárnej energie v GWh za rok;

| c) | vplyv na podiel vysokoúčinnej kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

c)

vplyv na podiel vysokoúčinnej kombinovanej výroby;

| d) | vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe a v sektore vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

d)

vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe a v sektore vykurovania a chladenia;

| e) | prepojenia na vnútroštátne finančné plánovanie a úspory nákladov pre verejný rozpočet a účastníkov trhu; |
| --- | --- |

e)

prepojenia na vnútroštátne finančné plánovanie a úspory nákladov pre verejný rozpočet a účastníkov trhu;

| f) | odhadované opatrenia verejnej podpory, ak existujú, s ich ročným rozpočtom a určenie potenciálneho prvku pomoci. |
| --- | --- |

f)

odhadované opatrenia verejnej podpory, ak existujú, s ich ročným rozpočtom a určenie potenciálneho prvku pomoci.

PRÍLOHA X

ANALÝZA NÁKLADOV A PRÍNOSOV

Zásady na účely článku 24 ods. 4 a 6

V analýze nákladov a prínosov sa poskytujú informácie na účely opatrení v článku 24 ods. 4 a 6:

Ak sa plánuje zariadenie vyrábajúce iba elektrinu alebo zariadenie bez regenerácie tepla, porovnajú sa plánované zariadenia alebo plánovaná obnova a rovnocenné zariadenie vyrábajúce rovnaké množstvo elektriny alebo procesného tepla, ktoré však spätne získava odpadové teplo a dodáva teplo prostredníctvom vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo sietí účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

V rámci daného geografického vymedzenia sa v posúdení zohľadní plánované zariadenie a všetky príslušné existujúce alebo potenciálne miesta dopytu po teple alebo chlade, ktoré by sa z neho mohli zásobovať, pričom sa vezmú do úvahy racionálne možnosti (napríklad technická uskutočniteľnosť a vzdialenosť).

Vymedzenie systému sa stanoví tak, aby zahŕňalo plánované zariadenie a tepelné a chladiace zaťaženie, ako je budova (budovy) a priemyselné procesy. V rámci tohto vymedzenia systému sa celkové náklady na poskytnutie tepla a elektriny určia pre obidva prípady a porovnajú sa.

Tepelné alebo chladiace zaťaženie zahŕňa existujúce tepelné alebo chladiace zaťaženie, ako sú priemyselné zariadenia alebo existujúce systémy centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, a v mestských oblastiach aj tepelné alebo chladiace zaťaženie a náklady, ktoré by existovali, ak by skupina budov alebo časť mesta boli vybavené novou sieťou centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom a/alebo by boli do takej siete pripojené.

Analýza nákladov a prínosov vychádza z opisu plánovaného zariadenia a z porovnateľného zariadenia/zariadení, pričom tento opis zahŕňa elektrický a tepelný výkon (podľa potreby), typ paliva, plánované využívanie a plánovaný ročný počet prevádzkových hodín, umiestnenie a dopyt po elektrine a teple.

Pri posudzovaní využívania odpadového tepla sa zohľadnia súčasné technológie. V posúdení sa zohľadní priame využitie odpadového tepla alebo jeho prispôsobenie na vyššie teplotné úrovne, alebo oboje. V prípade rekuperácie odpadového tepla na mieste sa posúdi aspoň používanie výmenníkov tepla, tepelných čerpadiel a technológií premeny tepla na elektrickú energiu. V prípade rekuperácie odpadového tepla mimo miesta sa ako potenciálne miesta dopytu posudzujú aspoň priemyselné zariadenia, poľnohospodárske lokality a siete centralizovaného zásobovania teplom.

Na účely porovnania sa zohľadní dopyt po tepelnej energii a druhy vykurovania a chladenia použité v blízkych miestach dopytu po teple alebo chlade . Porovnanie sa vzťahuje na náklady súvisiace s infraštruktúrou pre plánované zariadenie a pre zariadenie, s ktorým sa porovnáva.

Analýzy nákladov a prínosov na účely článku 24 ods. 4 obsahujú ekonomickú analýzu zahŕňajúcu finančnú analýzu, v ktorej sa odrážajú skutočné transakcie peňažných tokov v dôsledku investovania do jednotlivých zariadení a ich prevádzky.

Projekty s kladným výsledkom nákladov a prínosov sú tie, v prípade ktorých súčet diskontovaných prínosov v ekonomickej a finančnej analýze prevyšuje súčet diskontovaných nákladov (prevaha prínosov nad nákladmi).

Členské štáty stanovia pre potreby ekonomickej analýzy hlavné zásady, pokiaľ ide o metodiku, predpoklady a časový horizont.

Členské štáty môžu požadovať, aby spoločnosti zodpovedné za prevádzku tepelných zariadení na výrobu elektriny, priemyselné spoločnosti, siete centralizovaného zásobovania teplom a chladom alebo iné subjekty, ktorých sa dotýka dané systémové a geografické vymedzenie, prispievali údajmi, ktoré sa použijú pri posudzovaní nákladov a prínosov individuálneho zariadenia.

PRÍLOHA XI

ZÁRUKA PÔVODU ELEKTRINY VYROBENEJ Z VYSOKOÚČINNEJ KOMBINOVANEJ VÝROBY

| a) | Členské štáty prijmú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:






  i) | záruka pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby:






  — | umožnila výrobcom preukázať, že elektrina, ktorú predávajú, je vyrobená vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, a aby sa na tieto účely vydávala na žiadosť výrobcu, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Členské štáty prijmú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:

i)

záruka pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby:

—

umožnila výrobcom preukázať, že elektrina, ktorú predávajú, je vyrobená vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, a aby sa na tieto účely vydávala na žiadosť výrobcu,

| — | bola presná, dôveryhodná a chránená voči podvodom, |
| --- | --- |

—

bola presná, dôveryhodná a chránená voči podvodom,

| — | bola vydávaná, prenášaná a rušená elektronicky; |
| --- | --- |

—

bola vydávaná, prenášaná a rušená elektronicky;

| ii) | sa tá istá jednotka energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby počítala iba raz. |
| --- | --- |

ii)

sa tá istá jednotka energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby počítala iba raz.

| b) | Záruka pôvodu uvedená v článku 24 ods. 10 obsahuje prinajmenšom tieto informácie:






  i) | identifikačné údaje, umiestnenie, typ a výkon (tepelný a elektrický) zariadenia, v ktorom sa energia vyrobila; |
| --- | --- | --- |

b)

Záruka pôvodu uvedená v článku 24 ods. 10 obsahuje prinajmenšom tieto informácie:

i)

identifikačné údaje, umiestnenie, typ a výkon (tepelný a elektrický) zariadenia, v ktorom sa energia vyrobila;

| ii) | dátumy a miesta výroby; |
| --- | --- |

ii)

dátumy a miesta výroby;

| iii) | dolnú výhrevnosť palivového zdroja, z ktorého sa elektrina vyrobila; |
| --- | --- |

iii)

dolnú výhrevnosť palivového zdroja, z ktorého sa elektrina vyrobila;

| iv) | množstvo a využitie tepla vyrobeného spolu s elektrinou; |
| --- | --- |

iv)

množstvo a využitie tepla vyrobeného spolu s elektrinou;

| v) | množstvo elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby v súlade s prílohou III, na ktoré sa táto záruka vzťahuje; |
| --- | --- |

v)

množstvo elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby v súlade s prílohou III, na ktoré sa táto záruka vzťahuje;

| vi) | úspory primárnej energie vypočítané v súlade s prílohou III na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v prílohe III písm. f); |
| --- | --- |

vi)

úspory primárnej energie vypočítané v súlade s prílohou III na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v prílohe III písm. f);

| vii) | menovitú elektrickú a tepelnú účinnosť zariadenia; |
| --- | --- |

vii)

menovitú elektrickú a tepelnú účinnosť zariadenia;

| viii) | či a do akej miery zariadenie využilo investičnú podporu; |
| --- | --- |

viii)

či a do akej miery zariadenie využilo investičnú podporu;

| ix) | či a do akej miery jednotka energie akýmkoľvek iným spôsobom využila národné systémy podpory a o aký druh systému podpory ide; |
| --- | --- |

ix)

či a do akej miery jednotka energie akýmkoľvek iným spôsobom využila národné systémy podpory a o aký druh systému podpory ide;

| x) | dátum sprevádzkovania zariadenia a |
| --- | --- |

x)

dátum sprevádzkovania zariadenia a

| xi) | dátum a krajinu vydania a jedinečné identifikačné číslo. |
| --- | --- |

xi)

dátum a krajinu vydania a jedinečné identifikačné číslo.

Záruka pôvodu sa vzťahuje na štandardné množstvo 1 MWh. Vzťahuje sa na čistú výrobu elektriny meranú na hranici zariadenia a dodanú do sústavy.

PRÍLOHA XII

KRITÉRIÁ ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI PRE REGULÁCIU ENERGETICKÝCH SIETÍ A TARIFY ELEKTRICKÝCH SIETÍ

| 1. | Sieťové tarify odrážajú úspory nákladov v sieťach dosiahnuté na strane spotreby a na základe opatrení reakcie strany spotreby a distribuovanej výroby vrátane úspor zo znižovania nákladov na dodávku alebo investícií do sietí a optimálnejšej prevádzky siete. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sieťová regulácia a tarify nebránia prevádzkovateľom siete ani maloobchodným energetickým spoločnostiam sprístupniť systémové služby pre opatrenia strany spotreby, pre riadenie spotreby a pre distribuovanú výrobu na organizovaných trhoch s elektrinou, najmä:






  a) | presunom zaťaženia koncových odberateľov z času špičky na čas mimo špičky, berúc do úvahy dostupnosť energie z obnoviteľných zdrojov, energie z kombinovanej výroby a distribuovanej výroby; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

presunom zaťaženia koncových odberateľov z času špičky na čas mimo špičky, berúc do úvahy dostupnosť energie z obnoviteľných zdrojov, energie z kombinovanej výroby a distribuovanej výroby;

| b) | úsporami energie z riadenia spotreby zo strany rozptýlených spotrebiteľov prostredníctvom energetických agregátorov; |
| --- | --- |

b)

úsporami energie z riadenia spotreby zo strany rozptýlených spotrebiteľov prostredníctvom energetických agregátorov;

| c) | znížením dopytu na základe opatrení energetickej efektívnosti prijatých poskytovateľmi energetických služieb vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby; |
| --- | --- |

c)

znížením dopytu na základe opatrení energetickej efektívnosti prijatých poskytovateľmi energetických služieb vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby;

| d) | pripojením a využívaním zdrojov výroby na nižších úrovniach napätia; |
| --- | --- |

d)

pripojením a využívaním zdrojov výroby na nižších úrovniach napätia;

| e) | pripojením zdrojov výroby umiestnených bližšie k miestu spotreby; a |
| --- | --- |

e)

pripojením zdrojov výroby umiestnených bližšie k miestu spotreby; a

| f) | uskladnením energie. |
| --- | --- |

f)

uskladnením energie.

Na účely tohto ustanovenia pojem „organizované trhy s elektrinou“ zahŕňa mimoburzové trhy a burzy s elektrinou na obchodovanie s energiou, výkonom, vyrovnávacími a podpornými službami vo všetkých časových rámcoch vrátane termínovaných trhov, denných a vnútrodenných trhov.

| 3. | Sieťové alebo maloobchodné tarify môžu podporovať dynamickú cenotvorbu pre opatrenia v rámci reakcie strany spotreby, ktoré prijímajú koncoví odberatelia, ako sú napríklad:






  a) | tarify podľa doby využívania; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tarify podľa doby využívania;

| b) | cenotvorba v čase kritickej špičky; |
| --- | --- |

b)

cenotvorba v čase kritickej špičky;

| c) | cenotvorba v reálnom čase; a |
| --- | --- |

c)

cenotvorba v reálnom čase; a

| d) | zľavy v čase špičky. |
| --- | --- |

d)

zľavy v čase špičky.

PRÍLOHA XIII

POŽIADAVKY NA ENERGETICKÚ EFEKTÍVNOSŤ PRE PREVÁDZKOVATEĽOV PRENOSOVÝCH SÚSTAV A PREVÁDZKOVATEĽOV DISTRIBUČNÝCH SÚSTAV

Prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sústav:

| a) | stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napr. pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy; |
| --- | --- |

a)

stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napr. pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy;

| b) | poskytnú každému novému výrobcovi elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorý chce byť pripojený do predmetnej sústavy, komplexné a nevyhnutné informácie, o ktoré tento výrobca požiada, vrátane:






  i) | komplexného a podrobného odhadu nákladov spojených s pripojením; |
| --- | --- | --- |

b)

poskytnú každému novému výrobcovi elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorý chce byť pripojený do predmetnej sústavy, komplexné a nevyhnutné informácie, o ktoré tento výrobca požiada, vrátane:

i)

komplexného a podrobného odhadu nákladov spojených s pripojením;

| ii) | primeraného a presného harmonogramu prijímania a spracúvania žiadostí o pripojenie do sústavy; |
| --- | --- |

ii)

primeraného a presného harmonogramu prijímania a spracúvania žiadostí o pripojenie do sústavy;

| iii) | primeraného orientačného harmonogramu pre každé navrhované pripojenie do sústavy. Celý proces pripájania do sústavy by nemal presiahnuť 24 mesiacov, pričom by sa malo prihliadať na praktickú uskutočniteľnosť a nediskriminačný prístup; |
| --- | --- |

iii)

primeraného orientačného harmonogramu pre každé navrhované pripojenie do sústavy. Celý proces pripájania do sústavy by nemal presiahnuť 24 mesiacov, pričom by sa malo prihliadať na praktickú uskutočniteľnosť a nediskriminačný prístup;

| c) | zabezpečia štandardizované a zjednodušené postupy pre zapojenie rozptýlených výrobcov elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou s cieľom uľahčiť ich pripojenie do sústavy. |
| --- | --- |

c)

zabezpečia štandardizované a zjednodušené postupy pre zapojenie rozptýlených výrobcov elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou s cieľom uľahčiť ich pripojenie do sústavy.

Štandardné pravidlá uvedené v písmene a) sa zakladajú na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách s osobitným zohľadnením všetkých nákladov a prínosov spojených s pripojením týchto výrobcov do sústavy. Tieto pravidlá sa môžu vzťahovať na rôzne typy pripojenia.

PRÍLOHA XIV

MINIMÁLNE POLOŽKY, KTORÉ SA MAJÚ ZAHRNÚŤ DO ZMLÚV O ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI ALEBO DO ŠPECIFIKÁCIÍ SÚVISIACICH VÝZIEV NA PREDKLADANIE PONÚK

| — | Zistenia/odporúčania analýzy/auditu vykonaných pred uzatvorením zmluvy, ktoré sa vzťahujú na využitie energie v budove, s cieľom zaviesť opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

—

Zistenia/odporúčania analýzy/auditu vykonaných pred uzatvorením zmluvy, ktoré sa vzťahujú na využitie energie v budove, s cieľom zaviesť opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti.

| — | Jasný a transparentný zoznam opatrení efektívnosti, ktoré sa majú realizovať, alebo výsledkov v oblasti energetickej efektívnosti, ktoré sa majú dosiahnuť. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam opatrení efektívnosti, ktoré sa majú realizovať, alebo výsledkov v oblasti energetickej efektívnosti, ktoré sa majú dosiahnuť.

| — | Garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve. |
| --- | --- |

—

Garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve.

| — | Trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota. |
| --- | --- |

—

Trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota.

| — | Jasný a transparentný zoznam povinností každej zmluvnej strany. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam povinností každej zmluvnej strany.

| — | Referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor. |
| --- | --- |

—

Referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor.

| — | Jasný a transparentný zoznam krokov, ktoré sa majú podniknúť v záujme realizácie opatrenia alebo balíka opatrení, a v príslušných prípadoch súvisiace náklady. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam krokov, ktoré sa majú podniknúť v záujme realizácie opatrenia alebo balíka opatrení, a v príslušných prípadoch súvisiace náklady.

| — | Povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu. |
| --- | --- |

—

Povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu.

| — | Predpisy upravujúce zahrnutie rovnocenných požiadaviek do všetkých subdodávateľských zmlúv s tretími stranami. |
| --- | --- |

—

Predpisy upravujúce zahrnutie rovnocenných požiadaviek do všetkých subdodávateľských zmlúv s tretími stranami.

| — | Jasné a transparentné informácie o finančných dôsledkoch projektu a rozdelenie podielu oboch zmluvných strán na dosiahnutých peňažných úsporách (t. j. odmena poskytovateľovi služieb). |
| --- | --- |

—

Jasné a transparentné informácie o finančných dôsledkoch projektu a rozdelenie podielu oboch zmluvných strán na dosiahnutých peňažných úsporách (t. j. odmena poskytovateľovi služieb).

| — | Jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, kontrolách kvality a zárukách. |
| --- | --- |

—

Jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, kontrolách kvality a zárukách.

| — | Ustanovenia objasňujúce postup pri meniacich sa rámcových podmienkach, ktoré ovplyvňujú obsah a výsledok zmluvy (t. j. meniace sa ceny energií, intenzita používania zariadenia). |
| --- | --- |

—

Ustanovenia objasňujúce postup pri meniacich sa rámcových podmienkach, ktoré ovplyvňujú obsah a výsledok zmluvy (t. j. meniace sa ceny energií, intenzita používania zariadenia).

| — | Podrobné informácie o povinnostiach každej zmluvnej strany a sankciách v prípade ich porušenia. |
| --- | --- |

—

Podrobné informácie o povinnostiach každej zmluvnej strany a sankciách v prípade ich porušenia.

PRÍLOHA XV

Časť A

Zrušená smernica so zoznamom neskorších zmien

(podľa článku 36)

| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1) | |
| --- | --- |
| Smernica Rady 2013/12/EÚ (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 28) | |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75) | iba článok 2 |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1) | iba článok 54 |
| Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/504 (Ú. v. EÚ L 85 I, 27.3.2019, s. 66) | iba článok 1 |
| Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/826 (Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2019, s. 3) | |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125) | iba článok 70 |

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1)

Smernica Rady 2013/12/EÚ (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 28)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75)

iba článok 2

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1)

iba článok 54

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/504 (Ú. v. EÚ L 85 I, 27.3.2019, s. 66)

iba článok 1

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/826 (Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2019, s. 3)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125)

iba článok 70

Časť B

Zoznam lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva

(podľa článku 36)

| Smernica | Lehota na transpozíciu |
| --- | --- |
| 2012/27/EÚ | 5. jún 2014 |
| (EÚ) 2018/844 | 10. marca 2020 |
| (EÚ) 2018/2002 | 25. jún 2020 s výnimkou článku 1 ods. 5 až 10 a bodov 3 a 4 prílohy
  25. október 2020, pokiaľ ide o článok 1 ods. 5 až 10 a body 3 a 4 prílohy |
| (EÚ) 2019/944 | 31. december 2019, pokiaľ ide o článok 70 ods. 5 písm. a)
  25. október 2020, pokiaľ ide o článok 70 ods. 4
  31. december 2020, pokiaľ ide o článok 70 ods. 1 až 3, 5 písm. b) a ods. 6 |

Smernica

Lehota na transpozíciu

2012/27/EÚ

5. jún 2014

(EÚ) 2018/844

10. marca 2020

(EÚ) 2018/2002

25. jún 2020 s výnimkou článku 1 ods. 5 až 10 a bodov 3 a 4 prílohy

25. október 2020, pokiaľ ide o článok 1 ods. 5 až 10 a body 3 a 4 prílohy

(EÚ) 2019/944

31. december 2019, pokiaľ ide o článok 70 ods. 5 písm. a)

25. október 2020, pokiaľ ide o článok 70 ods. 4

31. december 2020, pokiaľ ide o článok 70 ods. 1 až 3, 5 písm. b) a ods. 6

PRÍLOHA XVI

TABUĽKA ZHODY

| Smernica 2012/27/EÚ | Táto smernica |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 úvodná časť | článok 2 úvodná časť |
| článok 2 bod 1 | článok 2 bod 1 |
| — | článok 2 body 2 a 3 |
| článok 2 bod 2 | článok 2 bod 4 |
| článok 2 bod 3 | článok 2 bod 5 |
| článok 2 bod 4 | článok 2 bod 6 |
| článok 2 bod 5 | článok 2 bod 7 |
| článok 2 bod 6 | článok 2 bod 8 |
| článok 2 bod 7 | článok 2 bod 9 |
| článok 2 bod 8 | článok 2 bod 10 |
| článok 2 bod 9 | — |
| článok 2 bod 10 | článok 2 bod 11 |
| | článok 2 body 12 a 13 |
| článok 2 bod 11 | článok 2 bod 14 |
| článok 2 bod 12 | článok 2 bod 15 |
| článok 2 bod 13 | článok 2 bod 16 |
| článok 2 bod 14 | článok 2 bod 17 |
| článok 2 bod 15 | článok 2 bod 18 |
| článok 2 bod 16 | článok 2 bod 19 |
| článok 2 bod 17 | článok 2 bod 20 |
| článok 2 bod 18 | článok 2 bod 21 |
| článok 2 bod 19 | článok 2 bod 22 |
| článok 2 bod 20 | článok 2 bod 23 |
| článok 2 bod 21 | článok 2 bod 24 |
| článok 2 bod 22 | článok 2 bod 25 |
| článok 2 bod 23 | článok 2 bod 26 |
| článok 2 bod 24 | článok 2 bod 27 |
| článok 2 bod 25 | článok 2 bod 28 |
| článok 2 bod 26 | — |
| článok 2 bod 27 | článok 2 bod 29 |
| článok 2 bod 28 | článok 2 bod 30 |
| článok 2 bod 29 | článok 2 bod 31 |
| článok 2 bod 30 | článok 2 bod 32 |
| článok 2 bod 31 | článok 2 bod 33 |
| článok 2 bod 32 | článok 2 bod 34 |
| článok 2 bod 33 | článok 2 bod 35 |
| článok 2 bod 34 | článok 2 bod 36 |
| článok 2 bod 35 | článok 2 bod 37 |
| článok 2 bod 36 | článok 2 bod 38 |
| článok 2 bod 37 | článok 2 bod 39 |
| článok 2 bod 38 | článok 2 bod 40 |
| článok 2 bod 39 | článok 2 bod 41 |
| článok 2 bod 40 | — |
| článok 2 bod 41 | článok 2 bod 42 |
| článok 2 bod 42 | článok 2 bod 43 |
| článok 2 bod 43 | článok 2 bod 44 |
| — | článok 2 bod 45 |
| článok 2 body 44 a 45 | článok 2 body 46 a 47 |
| — | článok 2 body 48, 49 a 50 |
| — | článok 3 |
| — | článok 4 ods. 1 |
| článok 3 ods. 1 prvý pododsek | článok 4 ods. 2 prvý pododsek |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek úvodná časť | článok 4 ods. 2 druhý pododsek úvodná časť |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. a) a b) |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. c) | — |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. d) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. c) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek úvodná časť | — |
| — | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) úvodná časť |
| — | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) bod i), ii) a iii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. a) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) bod iv) |
| — | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) úvodná časť |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. b) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod i) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. c) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod ii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. d) | článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod iii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. e) | — |
| článok 3 ods. 2 a 3 | — |
| článok 3 ods. 4 | článok 33 ods. 6 |
| článok 3 ods. 5 a 6 | — |
| — | článok 4 ods. 3 |
| — | článok 4 ods. 4 |
| — | Článok 5 |
| článok 5 ods. 1 prvý pododsek | článok 6 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 5 ods. 1 druhý pododsek | — |
| článok 5 ods. 1 tretí pododsek | článok 6 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 5 ods. 1 štvrtý a piaty pododsek | — |
| článok 5 ods. 2 a 3 | — |
| článok 5 ods. 4 | článok 6 bod 2 |
| článok 5 ods. 5 | článok 6 ods. 3 |
| článok 5 ods. 6 a 7 | — |
| článok 6 ods. 1 prvý pododsek | článok 7 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 6 ods. 1 druhý pododsek | — |
| — | článok 7 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 6 ods. 1 tretí pododsek | — |
| článok 6 ods. 2, 3 a 4 | článok 7 ods. 2, 3 a 4 |
| — | článok 7 ods. 5 a 6 |
| — | článok 7 ods. 7 druhý pododsek |
| článok 7 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b) | článok 8 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b) |
| — | článok 8 ods. 1 písm. c) |
| článok 7 ods. 1 druhý pododsek | článok 8 ods. 5 |
| článok 7 ods. 1 tretí pododsek | článok 8 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 7 ods. 1 štvrtý pododsek | článok 8 ods. 1, tretí pododsek |
| — | článok 8 ods. 2, 3 a 4 |
| článok 7 ods. 2 | článok 8 ods. 6 |
| článok 7 ods. 3 | článok 8 ods. 7 |
| článok 7 ods. 4 | článok 8 ods. 8 |
| článok 7 ods. 5 | článok 8 ods. 9 |
| článok 7 ods. 6 | článok 8 ods. 10 |
| článok 7 ods. 7 | — |
| článok 7 ods. 8 | — |
| článok 7 ods. 9 | — |
| článok 7 ods. 10 | — |
| článok 7 ods. 11 | — |
| | článok 8 ods. 11, 12 a 13 |
| článok 7 ods. 12 | článok 8 ods. 14 |
| článok 7a ods. 1, 2 a 3 | článok 9 ods. 1, 2 a 3 |
| — | článok 9 ods. 4, 5 a 6 |
| článok 7a ods. 4 a 5 | článok 9 ods. 7 a 8 |
| — | článok 9 ods. 9 |
| článok 7a ods. 6 a 7 | článok 9 ods. 10 a 11 |
| článok 7b ods. 1 a 2 | článok 10 ods. 1 a 2 |
| — | článok 10 ods. 3 a 4 |
| — | článok 11 ods. 1 a 2 |
| článok 8 ods. 1 a 2 | článok 11 ods. 3 a 4 |
| článok 8 ods. 3 a 4 | — |
| — | článok 11 ods. 5 |
| článok 8 ods. 5 | článok 11 ods. 6 |
| — | článok 11 ods. 7 |
| článok 8 ods. 6 | článok 11 ods. 8 |
| článok 8 ods. 7 | článok 11 ods. 9 |
| — | článok 11 ods. 10 |
| Článok 9 | Článok 12 |
| článok 9a | Článok 13 |
| článok 9b | Článok 14 |
| článok 9c | Článok 15 |
| Článok 10 | Článok 16 |
| článok 10a | Článok 17 |
| Článok 11 | Článok 18 |
| Článok 11a | Článok 19 |
| — | Článok 20 |
| — | článok 21 ods. 1 |
| článok 12 ods. 1 | článok 21 ods. 2 |
| článok 12 ods. 2 úvodná časť a písm. a) bod i) až v) | článok 21 ods. 2 druhý pododsek bod i) až v)
  článok 21 ods. 2 druhý pododsek bod vi) |
| článok 12 ods. 2 písm. b) | článok 21 ods. 2, tretí pododsek |
| — | článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod i) |
| článok 12 ods. 2 písm. b) bod i) a ii) | článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod ii) a iii) |
| — | článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod iv) |
| — | článok 21 ods. 4 |
| — | článok 21 ods. 5 tretí a štvrtý pododsek |
| — | článok 22 |
| článok 13 | článok 30 |
| článok 14 ods. 1 a 2 | — |
| — | článok 23 ods. 1 a 2 |
| článok 14 ods. 3 | článok 23 ods. 3 prvý pododsek |
| — | článok 23 ods. 3 druhý pododsek |
| článok 14 ods. 4 | článok 23 ods. 4 |
| — | článok 23 ods. 5 a 6 |
| — | článok 24 ods. 1, 2 a 3 |
| článok 14 ods. 5 úvodná časť a písm. a) | článok 24 ods. 4 úvodná časť a písm. a) |
| článok 14 ods. 5 písm. b), c) a d) | — |
| — | článok 24 ods. 4 písm. b), c) a d) a druhý pododsek |
| článok 14 ods. 5 druhý a tretí pododsek | článok 24 ods. 4 tretí a štvrtý pododsek |
| článok 14 ods. 6 písm. a) | článok 24 ods. 5 písm. a) |
| článok 14 ods. 6 písm. b) | — |
| článok 14 ods. 6 písm. c) | článok 24 ods. 5 písm. b) |
| — | článok 24 ods. 5 písm. c) |
| článok 14 ods. 6 druhý a tretí pododsek | článok 24 ods. 5 druhý a tretí pododsek |
| článok 14 ods. 7, 8 a 9 | článok 24 ods. 6, 7 a 8 |
| — | článok 24 ods. 9 |
| článok 14 ods. 10 a 11 | článok 24 ods. 10 a 11 |
| článok 15 ods. 1 prvý pododsek | článok 25 ods. 1 |
| článok 15 ods. 1 druhý a tretí pododsek | — |
| — | článok 25 ods. 2, 3 a 4 |
| článok 15 ods. 1 štvrtý pododsek | článok 25 ods. 5 |
| článok 15 ods. 2 a 2a | — |
| článok 15 ods. 3, 4 a 5 prvý pododsek | článok 25 ods. 6, 7 a 8 |
| článok 15 ods. 5 druhý pododsek | — |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek | — |
| článok 15 ods. 6 druhý pododsek | článok 25 ods. 9 |
| článok 15 ods. 7 | článok 25 ods. 10 |
| článok 15 ods. 9 prvý pododsek | článok 25 ods. 11 |
| článok 15 ods. 9 druhý pododsek | — |
| článok 16 ods. 1 a 2 | — |
| — | článok 26 ods. 1 a 2 |
| článok 16 ods. 3 | článok 26 ods. 3 |
| — | článok 26 ods. 4 |
| článok 17 ods. 1 prvý pododsek | — |
| článok 17 ods. 1 druhý pododsek | článok 28 ods. 3 |
| článok 17 bod 2 | článok 21 ods. 3 |
| článok 17 ods. 3 | — |
| článok 17 ods. 4 | — |
| článok 17 ods. 5 | článok 21 ods. 6 |
| článok 18 ods. 1 úvodná časť | článok 27 ods. 1 úvodná časť |
| článok 18 ods. 1 písm. a) bod i) a ii) | článok 27 ods. 1 písm. a) a b) |
| — | článok 27 ods. 1 písm. c) a d) |
| článok 18 ods. 1 písm. b) | článok 27 ods. 2 |
| článok 18 ods. 1 písm. c) | článok 27 ods. 3 |
| — | článok 27 ods. 4 |
| článok 18 ods. 1 písm. d) bod i) a ii) | článok 27 ods. 5 písm. a) a b) |
| — | článok 27 ods. 5 písm. c) |
| článok 18 ods. 2 písm. a) a b) | článok 27 ods. 6 písm. a) a b) |
| článok 18 ods. 2 písm. c) a d) | — |
| — | článok 27 ods. 6 písm. c) |
| — | článok 27 ods. 7 |
| článok 18 ods. 3 | článok 27 ods. 8 |
| článok 19 ods. 1 písm. a) | článok 21 ods. 5 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 1 písm. b) | článok 7 ods. 7 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 1 druhý pododsek | článok 21 ods. 5 druhý pododsek |
| článok 19 ods. 2 | — |
| článok 20 ods. 1 a 2 | článok 28 ods. 1 a 2 |
| — | článok 28 ods. 3 |
| článok 20 ods. 3, 3a, 3b a 3c | článok 28 ods. 4, 5, 6 a 7 |
| článok 20 ods. 3d | článok 28 ods. 8 prvý pododsek |
| — | článok 28 ods. 8 druhý pododsek |
| článok 20 ods. 4, 5, 6 a 7 | článok 28 ods. 9, 10, 11 a 12 |
| článok 21 | článok 29 ods. 1 |
| — | článok 29 ods. 2, 3, 4, 5, 6 a 7 |
| článok 22 ods. 1 a 2 | článok 31 ods. 1 a 2 |
| — | článok 31 ods. 3 |
| článok 23 | článok 32 |
| článok 24 ods. 4a, 5 a 6 | článok 33 ods. 1, 2 a 3 |
| článok 24 ods. 7, 8, 9, 10 a 12 | — |
| článok 24 ods. 13 a 14 | článok 33 ods. 4 a 5 |
| článok 24 ods. 15 úvodná časť | článok 33 ods. 7 úvodná časť |
| článok 24 ods. 15 písm. a) | — |
| článok 24 ods. 15 písm. b) | článok 33 ods. 7 písm. a) |
| | článok 33 ods. 7 písm. b), c), d), e) a f) |
| článok 24 ods. 15 druhý pododsek | článok 33 ods. 7 druhý pododsek |
| článok 25 | — |
| článok 26 | článok 34 |
| článok 27 prvý pododsek | článok 36 prvý pododsek |
| článok 27 druhý pododsek | — |
| článok 27 tretí pododsek | článok 36 druhý pododsek |
| článok 27 ods. 2 a 3 | — |
| článok 28 ods. 1 prvý pododsek | článok 35 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 28 ods. 1 druhý pododsek | — |
| článok 28 ods. 1 tretí a štvrtý pododsek | článok 35 ods. 1 druhý a tretí pododsek |
| článok 28 ods. 2 | článok 35 ods. 2 |
| článok 29 | článok 37 |
| článok 30 | článok 38 |
| — | príloha I |
| príloha I | príloha II |
| príloha II | príloha III |
| príloha III | príloha IV |
| príloha IV | — |
| príloha V | príloha V |
| príloha VI | príloha VI |
| príloha VII | príloha VII |
| príloha VIIa | príloha VIII |
| príloha VIII | príloha IX |
| príloha IX | príloha X |
| príloha X | príloha XI |
| príloha XI | príloha XII |
| príloha XII | príloha XIII |
| príloha XIII | príloha XIV |
| príloha XV | — |
| — | príloha XV |
| — | príloha XVI |

Smernica 2012/27/EÚ

Táto smernica

článok 1

článok 1

článok 2 úvodná časť

článok 2 úvodná časť

článok 2 bod 1

článok 2 bod 1

—

článok 2 body 2 a 3

článok 2 bod 2

článok 2 bod 4

článok 2 bod 3

článok 2 bod 5

článok 2 bod 4

článok 2 bod 6

článok 2 bod 5

článok 2 bod 7

článok 2 bod 6

článok 2 bod 8

článok 2 bod 7

článok 2 bod 9

článok 2 bod 8

článok 2 bod 10

článok 2 bod 9

—

článok 2 bod 10

článok 2 bod 11

článok 2 body 12 a 13

článok 2 bod 11

článok 2 bod 14

článok 2 bod 12

článok 2 bod 15

článok 2 bod 13

článok 2 bod 16

článok 2 bod 14

článok 2 bod 17

článok 2 bod 15

článok 2 bod 18

článok 2 bod 16

článok 2 bod 19

článok 2 bod 17

článok 2 bod 20

článok 2 bod 18

článok 2 bod 21

článok 2 bod 19

článok 2 bod 22

článok 2 bod 20

článok 2 bod 23

článok 2 bod 21

článok 2 bod 24

článok 2 bod 22

článok 2 bod 25

článok 2 bod 23

článok 2 bod 26

článok 2 bod 24

článok 2 bod 27

článok 2 bod 25

článok 2 bod 28

článok 2 bod 26

—

článok 2 bod 27

článok 2 bod 29

článok 2 bod 28

článok 2 bod 30

článok 2 bod 29

článok 2 bod 31

článok 2 bod 30

článok 2 bod 32

článok 2 bod 31

článok 2 bod 33

článok 2 bod 32

článok 2 bod 34

článok 2 bod 33

článok 2 bod 35

článok 2 bod 34

článok 2 bod 36

článok 2 bod 35

článok 2 bod 37

článok 2 bod 36

článok 2 bod 38

článok 2 bod 37

článok 2 bod 39

článok 2 bod 38

článok 2 bod 40

článok 2 bod 39

článok 2 bod 41

článok 2 bod 40

—

článok 2 bod 41

článok 2 bod 42

článok 2 bod 42

článok 2 bod 43

článok 2 bod 43

článok 2 bod 44

—

článok 2 bod 45

článok 2 body 44 a 45

článok 2 body 46 a 47

—

článok 2 body 48, 49 a 50

—

článok 3

—

článok 4 ods. 1

článok 3 ods. 1 prvý pododsek

článok 4 ods. 2 prvý pododsek

článok 3 ods. 1 druhý pododsek úvodná časť

článok 4 ods. 2 druhý pododsek úvodná časť

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. a) a b)

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. c)

—

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. d)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. c)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek úvodná časť

—

—

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) úvodná časť

—

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) bod i), ii) a iii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. a)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. d) bod iv)

—

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) úvodná časť

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. b)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod i)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. c)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod ii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. d)

článok 4 ods. 2 druhý pododsek písm. e) bod iii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. e)

—

článok 3 ods. 2 a 3

—

článok 3 ods. 4

článok 33 ods. 6

článok 3 ods. 5 a 6

—

—

článok 4 ods. 3

—

článok 4 ods. 4

—

Článok 5

článok 5 ods. 1 prvý pododsek

článok 6 ods. 1 prvý pododsek

článok 5 ods. 1 druhý pododsek

—

článok 5 ods. 1 tretí pododsek

článok 6 ods. 1 druhý pododsek

článok 5 ods. 1 štvrtý a piaty pododsek

—

článok 5 ods. 2 a 3

—

článok 5 ods. 4

článok 6 bod 2

článok 5 ods. 5

článok 6 ods. 3

článok 5 ods. 6 a 7

—

článok 6 ods. 1 prvý pododsek

článok 7 ods. 1 prvý pododsek

článok 6 ods. 1 druhý pododsek

—

—

článok 7 ods. 1 druhý pododsek

článok 6 ods. 1 tretí pododsek

—

článok 6 ods. 2, 3 a 4

článok 7 ods. 2, 3 a 4

—

článok 7 ods. 5 a 6

—

článok 7 ods. 7 druhý pododsek

článok 7 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b)

článok 8 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b)

—

článok 8 ods. 1 písm. c)

článok 7 ods. 1 druhý pododsek

článok 8 ods. 5

článok 7 ods. 1 tretí pododsek

článok 8 ods. 1 druhý pododsek

článok 7 ods. 1 štvrtý pododsek

článok 8 ods. 1, tretí pododsek

—

článok 8 ods. 2, 3 a 4

článok 7 ods. 2

článok 8 ods. 6

článok 7 ods. 3

článok 8 ods. 7

článok 7 ods. 4

článok 8 ods. 8

článok 7 ods. 5

článok 8 ods. 9

článok 7 ods. 6

článok 8 ods. 10

článok 7 ods. 7

—

článok 7 ods. 8

—

článok 7 ods. 9

—

článok 7 ods. 10

—

článok 7 ods. 11

—

článok 8 ods. 11, 12 a 13

článok 7 ods. 12

článok 8 ods. 14

článok 7a ods. 1, 2 a 3

článok 9 ods. 1, 2 a 3

—

článok 9 ods. 4, 5 a 6

článok 7a ods. 4 a 5

článok 9 ods. 7 a 8

—

článok 9 ods. 9

článok 7a ods. 6 a 7

článok 9 ods. 10 a 11

článok 7b ods. 1 a 2

článok 10 ods. 1 a 2

—

článok 10 ods. 3 a 4

—

článok 11 ods. 1 a 2

článok 8 ods. 1 a 2

článok 11 ods. 3 a 4

článok 8 ods. 3 a 4

—

—

článok 11 ods. 5

článok 8 ods. 5

článok 11 ods. 6

—

článok 11 ods. 7

článok 8 ods. 6

článok 11 ods. 8

článok 8 ods. 7

článok 11 ods. 9

—

článok 11 ods. 10

Článok 9

Článok 12

článok 9a

Článok 13

článok 9b

Článok 14

článok 9c

Článok 15

Článok 10

Článok 16

článok 10a

Článok 17

Článok 11

Článok 18

Článok 11a

Článok 19

—

Článok 20

—

článok 21 ods. 1

článok 12 ods. 1

článok 21 ods. 2

článok 12 ods. 2 úvodná časť a písm. a) bod i) až v)

článok 21 ods. 2 druhý pododsek bod i) až v)

článok 21 ods. 2 druhý pododsek bod vi)

článok 12 ods. 2 písm. b)

článok 21 ods. 2, tretí pododsek

—

článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod i)

článok 12 ods. 2 písm. b) bod i) a ii)

článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod ii) a iii)

—

článok 21 ods. 2 tretí pododsek bod iv)

—

článok 21 ods. 4

—

článok 21 ods. 5 tretí a štvrtý pododsek

—

článok 22

článok 13

článok 30

článok 14 ods. 1 a 2

—

—

článok 23 ods. 1 a 2

článok 14 ods. 3

článok 23 ods. 3 prvý pododsek

—

článok 23 ods. 3 druhý pododsek

článok 14 ods. 4

článok 23 ods. 4

—

článok 23 ods. 5 a 6

—

článok 24 ods. 1, 2 a 3

článok 14 ods. 5 úvodná časť a písm. a)

článok 24 ods. 4 úvodná časť a písm. a)

článok 14 ods. 5 písm. b), c) a d)

—

—

článok 24 ods. 4 písm. b), c) a d) a druhý pododsek

článok 14 ods. 5 druhý a tretí pododsek

článok 24 ods. 4 tretí a štvrtý pododsek

článok 14 ods. 6 písm. a)

článok 24 ods. 5 písm. a)

článok 14 ods. 6 písm. b)

—

článok 14 ods. 6 písm. c)

článok 24 ods. 5 písm. b)

—

článok 24 ods. 5 písm. c)

článok 14 ods. 6 druhý a tretí pododsek

článok 24 ods. 5 druhý a tretí pododsek

článok 14 ods. 7, 8 a 9

článok 24 ods. 6, 7 a 8

—

článok 24 ods. 9

článok 14 ods. 10 a 11

článok 24 ods. 10 a 11

článok 15 ods. 1 prvý pododsek

článok 25 ods. 1

článok 15 ods. 1 druhý a tretí pododsek

—

—

článok 25 ods. 2, 3 a 4

článok 15 ods. 1 štvrtý pododsek

článok 25 ods. 5

článok 15 ods. 2 a 2a

—

článok 15 ods. 3, 4 a 5 prvý pododsek

článok 25 ods. 6, 7 a 8

článok 15 ods. 5 druhý pododsek

—

článok 15 ods. 6 prvý pododsek

—

článok 15 ods. 6 druhý pododsek

článok 25 ods. 9

článok 15 ods. 7

článok 25 ods. 10

článok 15 ods. 9 prvý pododsek

článok 25 ods. 11

článok 15 ods. 9 druhý pododsek

—

článok 16 ods. 1 a 2

—

—

článok 26 ods. 1 a 2

článok 16 ods. 3

článok 26 ods. 3

—

článok 26 ods. 4

článok 17 ods. 1 prvý pododsek

—

článok 17 ods. 1 druhý pododsek

článok 28 ods. 3

článok 17 bod 2

článok 21 ods. 3

článok 17 ods. 3

—

článok 17 ods. 4

—

článok 17 ods. 5

článok 21 ods. 6

článok 18 ods. 1 úvodná časť

článok 27 ods. 1 úvodná časť

článok 18 ods. 1 písm. a) bod i) a ii)

článok 27 ods. 1 písm. a) a b)

—

článok 27 ods. 1 písm. c) a d)

článok 18 ods. 1 písm. b)

článok 27 ods. 2

článok 18 ods. 1 písm. c)

článok 27 ods. 3

—

článok 27 ods. 4

článok 18 ods. 1 písm. d) bod i) a ii)

článok 27 ods. 5 písm. a) a b)

—

článok 27 ods. 5 písm. c)

článok 18 ods. 2 písm. a) a b)

článok 27 ods. 6 písm. a) a b)

článok 18 ods. 2 písm. c) a d)

—

—

článok 27 ods. 6 písm. c)

—

článok 27 ods. 7

článok 18 ods. 3

článok 27 ods. 8

článok 19 ods. 1 písm. a)

článok 21 ods. 5 prvý pododsek

článok 19 ods. 1 písm. b)

článok 7 ods. 7 prvý pododsek

článok 19 ods. 1 druhý pododsek

článok 21 ods. 5 druhý pododsek

článok 19 ods. 2

—

článok 20 ods. 1 a 2

článok 28 ods. 1 a 2

—

článok 28 ods. 3

článok 20 ods. 3, 3a, 3b a 3c

článok 28 ods. 4, 5, 6 a 7

článok 20 ods. 3d

článok 28 ods. 8 prvý pododsek

—

článok 28 ods. 8 druhý pododsek

článok 20 ods. 4, 5, 6 a 7

článok 28 ods. 9, 10, 11 a 12

článok 21

článok 29 ods. 1

—

článok 29 ods. 2, 3, 4, 5, 6 a 7

článok 22 ods. 1 a 2

článok 31 ods. 1 a 2

—

článok 31 ods. 3

článok 23

článok 32

článok 24 ods. 4a, 5 a 6

článok 33 ods. 1, 2 a 3

článok 24 ods. 7, 8, 9, 10 a 12

—

článok 24 ods. 13 a 14

článok 33 ods. 4 a 5

článok 24 ods. 15 úvodná časť

článok 33 ods. 7 úvodná časť

článok 24 ods. 15 písm. a)

—

článok 24 ods. 15 písm. b)

článok 33 ods. 7 písm. a)

článok 33 ods. 7 písm. b), c), d), e) a f)

článok 24 ods. 15 druhý pododsek

článok 33 ods. 7 druhý pododsek

článok 25

—

článok 26

článok 34

článok 27 prvý pododsek

článok 36 prvý pododsek

článok 27 druhý pododsek

—

článok 27 tretí pododsek

článok 36 druhý pododsek

článok 27 ods. 2 a 3

—

článok 28 ods. 1 prvý pododsek

článok 35 ods. 1 prvý pododsek

článok 28 ods. 1 druhý pododsek

—

článok 28 ods. 1 tretí a štvrtý pododsek

článok 35 ods. 1 druhý a tretí pododsek

článok 28 ods. 2

článok 35 ods. 2

článok 29

článok 37

článok 30

článok 38

—

príloha I

príloha I

príloha II

príloha II

príloha III

príloha III

príloha IV

príloha IV

—

príloha V

príloha V

príloha VI

príloha VI

príloha VII

príloha VII

príloha VIIa

príloha VIII

príloha VIII

príloha IX

príloha IX

príloha X

príloha X

príloha XI

príloha XI

príloha XII

príloha XII

príloha XIII

príloha XIII

príloha XIV

príloha XV

—

—

príloha XV

—

príloha XVI

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0221/2022).

1

(*1)  Pozmeňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▌.

*1

(2)  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 134.

2

(3)  Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

4

(5)  Pozri časť A prílohy XV.

5

(6)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov, COM(2020)0562.

6

(7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640 final.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

8

(9)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Pracovný program Komisie na rok 2021 Vitálna Únia v krehkom svete, COM(2020)0690.

9

(10)  Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo COM(2018)0773, v ktorom sa posudzuje úloha energetickej efektívnosti ako podmienky sine qua non pre všetky scenáre dekarbonizácie.

10

(11)  Pozri aj záverečnú správu zo štúdie Európskej komisie: Energeticky efektívne technológie cloud computingu a politiky v prospech environmentálne vhodného trhu s cloudom, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Formovanie digitálnej budúcnosti Európy, COM(2020)0067.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013, PE/55/2018/REV/1 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  Stratégia integrácie energetického systému EÚ, COM(2020)0299.

15

(16)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).

16

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

17

(18)  Odporúčanie Komisie týkajúce sa energetickej chudoby, C(2020)9600.

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740 z 25. mája 2020 o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné parametre.

21

(22)  K dosiahnutiu cieľovej hodnoty na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti prispeje okrem toho aj preskúmanie produktov v rámci pracovného plánu v oblasti ekodizajnu na roky 2020 – 2024 a akčného plánu „vlna obnovy“, ako aj preskúmanie smernice o energetickej hospodárnosti budov.

22

(23)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Čistá planéta pre všetkých Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

24

(25)  COM(2020)0562.

25

(26)  Pozri IRP, Resource Efficiency and Climate Change (Efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy), 2020, a správu OSN Environment Emissions Gap Report (Správa o medzerách v oblasti emisií), 2019. Tieto údaje sa vzťahujú na používanie a prevádzku budov vrátane nepriamych emisií v sektore elektriny a tepla, nie na ich úplný životný cyklus. Odhaduje sa, že na zabudovaný uhlík v stavebníctve pripadá približne 10 % celkových globálnych ročných emisií skleníkových plynov.

26

(27)  COM(2020)0662.

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

32

(33)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

33

(34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

34

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

35

(36)  IEA (Medzinárodná agentúra pre energiu) (2021), Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector (Nulové emisie do roku 2050 – plán pre celosvetový energetický sektor) https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

37

(38)  Odporúčanie Komisie zo 14.10.2020 týkajúce sa energetickej chudoby, C(2020)09600.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

40

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(41)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EU z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

41

(42)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

42

(43)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

43

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(44)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54).

44

(45)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).

45

(46)  Európsky pilier sociálnych práv, Zásada 20 „Prístup k základným službám“: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sk

46

(47)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond, COM(2021)0568.

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Smernica 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

49

(50)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

50

(51)  Rozhodnutie Komisie 2014/746/EÚ z 27. októbra 2014, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES určuje zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka medzi rokmi 2015 až 2019 (Ú. v. EÚ L 308, 29.10.2014, s. 114).

51

(52)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

52

(53)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

53

(54)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 1).

54

(55)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

55

(56)  
  Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

56

Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(57)  
  Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/132 z 28. januára 2022, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pokiaľ ide o vykonávanie aktualizácií ročnej, mesačnej a krátkodobej mesačnej energetickej štatistiky (Ú. v. EÚ L 20, 31.1.2022, s. 208).

57

Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/132 z 28. januára 2022, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pokiaľ ide o vykonávanie aktualizácií ročnej, mesačnej a krátkodobej mesačnej energetickej štatistiky (Ú. v. EÚ L 20, 31.1.2022, s. 208).

(58)  
  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi – Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho.

58

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi – Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho.

(59)  Cieľová hodnota Únie v oblasti energetickej efektívnosti sa pôvodne stanovila a vypočítala pomocou prognóz v referenčnom scenári z roku 2007 na rok 2030 ako základný scenár. Zmena metodiky Eurostatu na výpočet energetickej bilancie a zlepšenia v následných modelových prognózach si vyžadujú zmenu základného scenára. Pomocou použití tej istej koncepcie na stanovenie cieľovej hodnoty, to znamená jej porovnaním s prognózami budúcich základných scenárov, sa teda ambícia Únie v podobe cieľovej hodnoty energetickej efektívnosti do roku 2030 stanovuje na základe porovnania s prognózami v referenčných scenároch z roku 2020 na rok 2030, pričom sa zvážili aj národné príspevky z NEKP. Vychádzajúc z tohto aktualizovaného základného scenára bude Únia musieť ešte zvýšiť svoju ambíciu energetickej efektívnosti o minimálne 9 % v roku 2030 v porovnaní s úrovňou úsilia podľa referenčného scenára z roku 2020. Nový spôsob vyjadrenia úrovne ambícií pri cieľovej hodnote Únie nemá vplyv na to, aké úsilie je v skutočnosti potrebné.

59

(60)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).

60

(61)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).

61

(62)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

62

(63)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757, (Text s významom pre EHP)(SEC(2021)0551) – (SWD(2021)0557) – (SWD(2021)0601) – (SWD(2021)0602).

63

(64)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64).

64

(65)  Smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (Ú. v. ES L 95, 21.4.1993, s. 29).

65

(66)  Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).

66

(67)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ z 21. mája 2013 o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov, ktorou sa mení nariadenie (ES) č. 2006/2004 a smernica 2009/22/ES (smernica o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov) (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 63).

67

(68)  Smernica 2001/42/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

68

(69)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2402 z 12. októbra 2015, ktorým sa preskúmavajú harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/877/EÚ (Ú. v. EÚ L 333, 19.12.2015, s. 54).

69

(70)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).

70

(71)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

71

(72)  Rozhodnutie Komisie 2008/952/ES z 19. novembra 2008, ktorým sa zavádzajú podrobné usmernenia na vykonávanie a uplatňovanie prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES (Ú. v. EÚ L 338, 17.12.2008, s. 55).

72

(73)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740 z 25. mája 2020 o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné parametre, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1369 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1222/2009 (Ú. v. EÚ L 177, 5.6.2020, s. 1).

73

(74)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

74

(75)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

75

(76)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

76

(77)  Objem tepelnej energie potrebnej na uspokojenie dopytu konečných koncových spotrebiteľov po vykurovaní a chladení.

77

(78)  Mali by sa použiť najnovšie dostupné údaje.

78

(79)  Mali by sa použiť najnovšie dostupné údaje.

79

(80)  Po stanovení metodiky výpočtu množstva energie z obnoviteľných zdrojov využívanej na chladenie a centralizované zásobovanie chladom v súlade s článkom 35 smernice (EÚ) 2018/2001 sa určenie „chladenia s využitím obnoviteľných zdrojov energie“ vykonáva v súlade s uvedenou smernicou vykonáva určenie „chladenia s využitím obnoviteľných zdrojov energie“. Dovtedy sa vykonáva podľa príslušnej vnútroštátnej metodiky.

80

(81)  V analýze ekonomického potenciálu by sa mal uvádzať objem energie (v GWh), ktorý je možné vyrobiť za rok každou analyzovanou technológiou. Zohľadniť by sa mali aj obmedzenia a vzájomné súvislosti v rámci energetického systému. Pri analýze sa môžu využívať modely založené na predpokladoch predstavujúcich prevádzkovanie bežných spoločných typov technológií alebo systémov.

81

(82)  Vrátane posúdenia uvedeného v článku 15 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/2001.

82

(83)  Koncový dátum na zohľadnenie politík v prípade základného scenára je koniec roka, ktorý predchádza roku, do konca ktorého sa má komplexné posúdenie vykonať v ktorom je komplexné posúdenie platné. To znamená, že nie je potrebné zohľadňovať politiky prijaté do jedného roka pred termínom na predloženie komplexného posúdenia.

83

(84)  Tento prehľad zahŕňa aj finančné opatrenia a programy, ktoré sa môžu prijať počas obdobia komplexného posúdenia bez toho, aby bolo dotknuté samostatné oznámenie systémov verejnej podpory na posúdenie štátnej pomoci.

84

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Primerané minimálne mzdy v Európskej únii ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2022 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0682),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 153 ods. 2, v spojení s článkom 153 ods. 1 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 153 ods. 2, v spojení s článkom 153 ods. 1 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0337/2020),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na odôvodnené stanoviská predložené na základe Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality dánskym parlamentom, maltským parlamentom a švédskym parlamentom, ktoré tvrdia, že návrh legislatívneho aktu nie je v súlade so zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odôvodnené stanoviská predložené na základe Protokolu č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality dánskym parlamentom, maltským parlamentom a švédskym parlamentom, ktoré tvrdia, že návrh legislatívneho aktu nie je v súlade so zásadou subsidiarity,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. marca 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 25. marca 2021 (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 19. marca 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 19. marca 2021 (2),

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 40 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 40 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0325/2021),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 220, 9.6.2021, s. 106.

(2)  Ú. v. EÚ C 175, 7.5.2021, s. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. septembra 2022 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, smernici (EÚ) 2022/2041.)

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Smernica o energii z obnoviteľných zdrojov ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 14. septembra 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

[Pozmeňujúci návrh 1, pokiaľ nie je uvedené inak]

(2023/C 125/26)

POZMEŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU

k (*1) návrhu Komisie

2021/0218(COD)

Návrh

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

z ...,

ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES, pokiaľ ide o podporu energie z obnoviteľných zdrojov, a ktorou sa zrušuje smernica Rady (EÚ) 2015/652

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 a článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (3),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | V Európskej zelenej dohode (4) sa stanovuje cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu v roku 2050, a to spôsobom, ktorý bude prínosom pre európske hospodárstvo, rast a vytváranie pracovných miest. Tento cieľ, ako aj cieľ ▌znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 
  najmenej
  55 % stanovený
  v nariadení (EÚ) 2021/119 (európsky právny predpis v oblasti klímy)
  , si vyžaduje transformáciu energetiky a podstatne vyššie podiely obnoviteľných zdrojov energie v integrovanom energetickom systéme. |
| --- | --- |

(1)

V Európskej zelenej dohode (4) sa stanovuje cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu v roku 2050, a to spôsobom, ktorý bude prínosom pre európske hospodárstvo, rast a vytváranie pracovných miest. Tento cieľ, ako aj cieľ ▌znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 
  najmenej
  55 % stanovený
  v nariadení (EÚ) 2021/119 (európsky právny predpis v oblasti klímy)
  , si vyžaduje transformáciu energetiky a podstatne vyššie podiely obnoviteľných zdrojov energie v integrovanom energetickom systéme.

| (1a) | Táto energetická transformácia vplýva na členské štáty, regióny, hospodárske odvetvia a občanov rozdielnym spôsobom v závislosti od ich konkrétnej situácie. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa Zelená dohoda vykonávala spôsobom, ktorý podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v Únii, a aby bola energetická transformácia primeraná a inkluzívna. Predovšetkým je potrebné zaistiť, aby sa zabránilo narušeniu v kritických odvetviach, ktoré uspokojujú základné potreby hospodárstva a spoločnosti, ako je napríklad mobilita. |
| --- | --- |

(1a)

Táto energetická transformácia vplýva na členské štáty, regióny, hospodárske odvetvia a občanov rozdielnym spôsobom v závislosti od ich konkrétnej situácie. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa Zelená dohoda vykonávala spôsobom, ktorý podporuje hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v Únii, a aby bola energetická transformácia primeraná a inkluzívna. Predovšetkým je potrebné zaistiť, aby sa zabránilo narušeniu v kritických odvetviach, ktoré uspokojujú základné potreby hospodárstva a spoločnosti, ako je napríklad mobilita.

| (1b) | Energia je základným výrobným faktorom, po ktorom existuje neustály dopyt a ktorý je nesmierne dôležitý z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska. Všetky ľudské činnosti vrátane dopravy závisia od dostupnosti dostatočného množstva energie za prijateľnú cenu. |
| --- | --- |

(1b)

Energia je základným výrobným faktorom, po ktorom existuje neustály dopyt a ktorý je nesmierne dôležitý z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska. Všetky ľudské činnosti vrátane dopravy závisia od dostupnosti dostatočného množstva energie za prijateľnú cenu.

| (1c) | Vo všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (8. EAP) sa stanovujú tematické prioritné ciele na rok 2030 v oblastiach zmierňovania zmeny klímy, adaptácie na zmenu klímy, ochrany a obnovy biodiverzity, netoxického obehového hospodárstva, životného prostredia s nulovým znečistením a minimalizácie environmentálnych tlakov vyplývajúcich z výroby a spotreby vo všetkých odvetviach hospodárstva a uznáva sa, že tieto ciele, ktoré sa týkajú príčin aj vplyvov environmentálnych škôd, sú neoddeliteľne prepojené. Dlhodobým prioritným cieľom 8. EAP je aj to, aby občania najneskôr do roku 2050 žili dobre, v rámci možností planéty v hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v ktorom sa neplytvá, rast je regeneračný, dosiahla sa klimatická neutralita a výrazne sa minimalizovali nerovnosti. Zdravé životné prostredie tvorí základ blaha všetkých ľudí a je životným prostredím, v ktorom sa zachováva biodiverzity, ekosystémy prosperujú a príroda je chránená a obnovovaná, čo vedie k väčšej odolnosti voči zmene klímy, počasiu a s klímou súvisiacim katastrofám a iným environmentálnym rizikám. |
| --- | --- |

(1c)

Vo všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (8. EAP) sa stanovujú tematické prioritné ciele na rok 2030 v oblastiach zmierňovania zmeny klímy, adaptácie na zmenu klímy, ochrany a obnovy biodiverzity, netoxického obehového hospodárstva, životného prostredia s nulovým znečistením a minimalizácie environmentálnych tlakov vyplývajúcich z výroby a spotreby vo všetkých odvetviach hospodárstva a uznáva sa, že tieto ciele, ktoré sa týkajú príčin aj vplyvov environmentálnych škôd, sú neoddeliteľne prepojené. Dlhodobým prioritným cieľom 8. EAP je aj to, aby občania najneskôr do roku 2050 žili dobre, v rámci možností planéty v hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v ktorom sa neplytvá, rast je regeneračný, dosiahla sa klimatická neutralita a výrazne sa minimalizovali nerovnosti. Zdravé životné prostredie tvorí základ blaha všetkých ľudí a je životným prostredím, v ktorom sa zachováva biodiverzity, ekosystémy prosperujú a príroda je chránená a obnovovaná, čo vedie k väčšej odolnosti voči zmene klímy, počasiu a s klímou súvisiacim katastrofám a iným environmentálnym rizikám.

| (1d) | Cieľom 8. environmentálneho akčného programu (8. EAP) Únie do roku 2030, rámca pre opatrenia Únie v oblasti životného prostredia a klímy, je urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na obnoviteľných zdrojoch energie, a to spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom, a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, okrem iného zastavením a zvrátením straty biodiverzity. 8. EAP podporuje a posilňuje integrovaný prístup k politike a vykonávaniu, ktorý vychádza z Európskej zelenej dohody. V 8. EAP sa uznáva, že dokončenie transformácie si bude vyžadovať systémovú zmenu, ktorá podľa agentúry EEA predstavuje zásadnú, transformačnú a prierezovú zmenu, ktorá zahŕňa zásadné posuny a preorientovanie v cieľoch systému, stimuloch, technológiách, sociálnych postupoch a normách, ako aj v znalostných systémoch a riadiacich prístupoch. |
| --- | --- |

(1d)

Cieľom 8. environmentálneho akčného programu (8. EAP) Únie do roku 2030, rámca pre opatrenia Únie v oblasti životného prostredia a klímy, je urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na obnoviteľných zdrojoch energie, a to spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom, a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, okrem iného zastavením a zvrátením straty biodiverzity. 8. EAP podporuje a posilňuje integrovaný prístup k politike a vykonávaniu, ktorý vychádza z Európskej zelenej dohody. V 8. EAP sa uznáva, že dokončenie transformácie si bude vyžadovať systémovú zmenu, ktorá podľa agentúry EEA predstavuje zásadnú, transformačnú a prierezovú zmenu, ktorá zahŕňa zásadné posuny a preorientovanie v cieľoch systému, stimuloch, technológiách, sociálnych postupoch a normách, ako aj v znalostných systémoch a riadiacich prístupoch.

| (1e) | Na dosiahnutie cieľov je potrebné zabezpečiť, aby legislatívne iniciatívy, programy, investície, projekty a ich vykonávanie boli v súlade s cieľmi 8. EAP, v relevantných prípadoch prispievali k nim a nepoškodzovali ich. Okrem toho bude na splnenie cieľov 8. EAP potrebné zabezpečiť, aby sa sociálne nerovnosti vyplývajúce z vplyvov a politík súvisiacich s klímou a životným prostredím minimalizovali a aby sa opatrenia prijaté na ochranu životného prostredia a klímy vykonávali sociálne spravodlivým a inkluzívnym spôsobom, ako aj uplatňovaním hľadiska rodovej rovnosti v politikách v oblasti klímy a životného prostredia, a to aj začlenením rodového hľadiska do všetkých fáz procesu tvorby politiky, a ako také sa stanovili aj ako základné podmienky v 8. EAP. |
| --- | --- |

(1e)

Na dosiahnutie cieľov je potrebné zabezpečiť, aby legislatívne iniciatívy, programy, investície, projekty a ich vykonávanie boli v súlade s cieľmi 8. EAP, v relevantných prípadoch prispievali k nim a nepoškodzovali ich. Okrem toho bude na splnenie cieľov 8. EAP potrebné zabezpečiť, aby sa sociálne nerovnosti vyplývajúce z vplyvov a politík súvisiacich s klímou a životným prostredím minimalizovali a aby sa opatrenia prijaté na ochranu životného prostredia a klímy vykonávali sociálne spravodlivým a inkluzívnym spôsobom, ako aj uplatňovaním hľadiska rodovej rovnosti v politikách v oblasti klímy a životného prostredia, a to aj začlenením rodového hľadiska do všetkých fáz procesu tvorby politiky, a ako také sa stanovili aj ako základné podmienky v 8. EAP.

| (1f) | Cieľom 8. EAP do roku 2030 v oblasti zmierňovania zmeny klímy je rýchle a predvídateľné znižovanie emisií skleníkových plynov a zároveň zlepšovanie odstraňovania pomocou prírodných záchytov v Únii s cieľom dosiahnuť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 stanovený v nariadení (EÚ) 2021/1119 v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a životného prostredia a zároveň zabezpečiť spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne. V snahe pomôcť dosiahnuť ciele 8. EAP sa v ňom stanovuje aj základná podmienka postupného rušenia dotácií škodlivých pre životné prostredie, a to aj stanovením lehoty na postupné zrušenie dotácií na fosílne palivá v súlade s ambíciou obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 oC, ako aj záväzného rámca Únie na monitorovanie o pokroku členských štátov pri postupnom rušení dotácií na fosílne palivá a podávanie správ o ňom na základe dohodnutej metodiky. |
| --- | --- |

(1f)

Cieľom 8. EAP do roku 2030 v oblasti zmierňovania zmeny klímy je rýchle a predvídateľné znižovanie emisií skleníkových plynov a zároveň zlepšovanie odstraňovania pomocou prírodných záchytov v Únii s cieľom dosiahnuť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 stanovený v nariadení (EÚ) 2021/1119 v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a životného prostredia a zároveň zabezpečiť spravodlivú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne. V snahe pomôcť dosiahnuť ciele 8. EAP sa v ňom stanovuje aj základná podmienka postupného rušenia dotácií škodlivých pre životné prostredie, a to aj stanovením lehoty na postupné zrušenie dotácií na fosílne palivá v súlade s ambíciou obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 oC, ako aj záväzného rámca Únie na monitorovanie o pokroku členských štátov pri postupnom rušení dotácií na fosílne palivá a podávanie správ o ňom na základe dohodnutej metodiky.

| (1g) | Cieľom tejto smernice je zabezpečiť, aby sa v rámci energetickej politiky EÚ podporovali investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov, pričom treba zachovať energetickú suverenitu každého členského štátu. |
| --- | --- |

(1g)

Cieľom tejto smernice je zabezpečiť, aby sa v rámci energetickej politiky EÚ podporovali investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov, pričom treba zachovať energetickú suverenitu každého členského štátu.

| (1h) | Smernica o energii z obnoviteľných zdrojov je súčasťou balíka Fit for 55, ktorý bude mať pre Úniu celý rad dôsledkov, a to aj pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, kúpnu silu domácností, dosahovanie cieľov v oblasti klímy a rozsah úniku uhlíka. Preto by sa malo pravidelne vykonávať komplexné hodnotenie súhrnného makroekonomického vplyvu právnych predpisov, ktoré tvoria balík Fit for 55. |
| --- | --- |

(1h)

Smernica o energii z obnoviteľných zdrojov je súčasťou balíka Fit for 55, ktorý bude mať pre Úniu celý rad dôsledkov, a to aj pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, kúpnu silu domácností, dosahovanie cieľov v oblasti klímy a rozsah úniku uhlíka. Preto by sa malo pravidelne vykonávať komplexné hodnotenie súhrnného makroekonomického vplyvu právnych predpisov, ktoré tvoria balík Fit for 55.

| (2) | Energia z obnoviteľných zdrojov zohráva zásadnú úlohu pri plnení Európskej zelenej dohody a pri dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050, keďže na sektor energetiky pripadá vyše 75 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii. Využívaním energie z obnoviteľných zdrojov by sa nielen znížili predmetné emisie skleníkových plynov, ale takisto sa prispeje aj k riešeniu výzev v oblasti životného prostredia, akou je napríklad strata biodiverzity,
  znečisťovanie pôdy, vody a ovzdušia, pokiaľ obnoviteľné zdroje energie samotné neprehĺbia tieto problémy
  .
  Z dôvodu nízkych prevádzkových nákladov na energiu z obnoviteľných zdrojov a menšieho vystavenia cenovým šokom v porovnaní s fosílnymi palivami má energia z obnoviteľných zdrojov kľúčovú úlohu pri riešení energetickej chudoby. |
| --- | --- |

(2)

Energia z obnoviteľných zdrojov zohráva zásadnú úlohu pri plnení Európskej zelenej dohody a pri dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050, keďže na sektor energetiky pripadá vyše 75 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii. Využívaním energie z obnoviteľných zdrojov by sa nielen znížili predmetné emisie skleníkových plynov, ale takisto sa prispeje aj k riešeniu výzev v oblasti životného prostredia, akou je napríklad strata biodiverzity,
  znečisťovanie pôdy, vody a ovzdušia, pokiaľ obnoviteľné zdroje energie samotné neprehĺbia tieto problémy
  .
  Z dôvodu nízkych prevádzkových nákladov na energiu z obnoviteľných zdrojov a menšieho vystavenia cenovým šokom v porovnaní s fosílnymi palivami má energia z obnoviteľných zdrojov kľúčovú úlohu pri riešení energetickej chudoby.

| (2a) | Keďže sa čoraz viac krajín zaviazalo ku klimatickej neutralite do polovice storočia, predpokladá sa, že domáci aj celosvetový dopyt po obnoviteľných technológiách sa zvýši a ponúkne významné príležitosti na vytváranie pracovných miest, rozšírenie európskej priemyselnej základne obnoviteľných zdrojov energie a pokračujúce vedúce postavenie Európy v oblasti výskumu a vývoja inovačných technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, čím sa zase posilní konkurenčná výhoda európskych spoločností a energetická nezávislosť EÚ od dovozu fosílnych palív. |
| --- | --- |

(2a)

Keďže sa čoraz viac krajín zaviazalo ku klimatickej neutralite do polovice storočia, predpokladá sa, že domáci aj celosvetový dopyt po obnoviteľných technológiách sa zvýši a ponúkne významné príležitosti na vytváranie pracovných miest, rozšírenie európskej priemyselnej základne obnoviteľných zdrojov energie a pokračujúce vedúce postavenie Európy v oblasti výskumu a vývoja inovačných technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, čím sa zase posilní konkurenčná výhoda európskych spoločností a energetická nezávislosť EÚ od dovozu fosílnych palív.

| (2b) | Podiel hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ dosiahol v roku 2020 22 %
   (5)

  , čo je o 2 percentuálne body viac ako cieľ týkajúci sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020, ako sa stanovuje v smernici 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(2b)

Podiel hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ dosiahol v roku 2020 22 %
   (5)

  , čo je o 2 percentuálne body viac ako cieľ týkajúci sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020, ako sa stanovuje v smernici 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov.

| (2c) | Energia z obnoviteľných zdrojov je kľúčovým faktorom udržateľného rozvoja, ktorý priamo a nepriamo prispieva k mnohým cieľom udržateľného rozvoja vrátane zmierňovania chudoby, vzdelávania, vody a sanitácie. Obnoviteľné zdroje energie prinášajú aj rozsiahle sociálno-ekonomické výhody, vytvárajú nové pracovné miesta a podporujú miestne priemyselné odvetvia. |
| --- | --- |

(2c)

Energia z obnoviteľných zdrojov je kľúčovým faktorom udržateľného rozvoja, ktorý priamo a nepriamo prispieva k mnohým cieľom udržateľného rozvoja vrátane zmierňovania chudoby, vzdelávania, vody a sanitácie. Obnoviteľné zdroje energie prinášajú aj rozsiahle sociálno-ekonomické výhody, vytvárajú nové pracovné miesta a podporujú miestne priemyselné odvetvia.

| (2d) | Na medzinárodnej úrovni sa Komisia na konferencii Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 26) v roku 2021 spolu s globálnymi partnermi zaviazala ukončiť priamu podporu výroby energie z fosílnych palív, pri ktorej sa neznižujú emisie v medzinárodnom meradle, a využiť tieto finančné prostriedky na zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(2d)

Na medzinárodnej úrovni sa Komisia na konferencii Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 26) v roku 2021 spolu s globálnymi partnermi zaviazala ukončiť priamu podporu výroby energie z fosílnych palív, pri ktorej sa neznižujú emisie v medzinárodnom meradle, a využiť tieto finančné prostriedky na zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov.

| (2e) | Na konferencii COP26 Komisia spolu s globálnymi lídrami zvýšila úroveň globálnych ambícií v oblasti ochrany a obnovy globálnych lesov a zrýchleného prechodu na prepravu s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

(2e)

Na konferencii COP26 Komisia spolu s globálnymi lídrami zvýšila úroveň globálnych ambícií v oblasti ochrany a obnovy globálnych lesov a zrýchleného prechodu na prepravu s nulovými emisiami.

| (2f) | Výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často uskutočňuje na miestnej úrovni a závisí od regionálnych MSP. Členské štáty by preto mali do stanovovania cieľov a podporných politických opatrení plne zapojiť miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

(2f)

Výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často uskutočňuje na miestnej úrovni a závisí od regionálnych MSP. Členské štáty by preto mali do stanovovania cieľov a podporných politických opatrení plne zapojiť miestne a regionálne orgány.

| (2g) | Keďže približne 35 miliónov Európanov je postihnutých energetickou chudobou
   (6)

  , politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohrávajú dôležitú úlohu v rámci každej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov
  . |
| --- | --- |

(2g)

Keďže približne 35 miliónov Európanov je postihnutých energetickou chudobou
   (6)

  , politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohrávajú dôležitú úlohu v rámci každej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov
  .

| (3) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (7) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030 na
  45 %
  , aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov (8). Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice. |
| --- | --- |

(3)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (7) sa stanovuje záväzná únijná cieľová hodnota minimálne 32 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe Únie do roku 2030. Podľa plánu cieľov v oblasti klímy by podiel energie z obnoviteľných zdrojov v hrubej konečnej energetickej spotrebe musel narásť do roku 2030 na
  45 %
  , aby sa podarilo dosiahnuť cieľovú hodnotu Únie zníženia emisií skleníkových plynov (8). Preto je potrebné zvýšiť cieľovú hodnotu stanovenú v článku 3 danej smernice.

| (3a) | V súlade s odporúčaním Komisie z 28. septembra 2021„o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi. Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho“ by sa v tejto smernici mal zaujať integrovaný prístup, a to podporou energeticky najefektívnejšieho obnoviteľného zdroja energie v každom danom odvetví a pri každom danom použití, ako aj podporou efektívnosti systému, aby pre rôzne hospodárske činnosti bolo potrebné čo najmenšie množstvo energie. |
| --- | --- |

(3a)

V súlade s odporúčaním Komisie z 28. septembra 2021„o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi. Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho“ by sa v tejto smernici mal zaujať integrovaný prístup, a to podporou energeticky najefektívnejšieho obnoviteľného zdroja energie v každom danom odvetví a pri každom danom použití, ako aj podporou efektívnosti systému, aby pre rôzne hospodárske činnosti bolo potrebné čo najmenšie množstvo energie.

| (3b) | V súlade s oznámením Komisie z 18. mája 2022 s názvom Plán REPowerEU je podpora výroby udržateľného biometánu do roku 2030 aspoň na objem 35 miliárd m3 nákladovo efektívna cesta k zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov a diverzifikácii dodávok plynu v EÚ, čím sa podporí bezpečnosť dodávok a ambície EÚ v oblasti klímy. Komisia by mala vypracovať stratégiu EÚ na riešenie regulačných prekážok, ktoré bránia zvýšeniu výroby biometánu a integrácii na vnútornom trhu EÚ s plynom. |
| --- | --- |

(3b)

V súlade s oznámením Komisie z 18. mája 2022 s názvom Plán REPowerEU je podpora výroby udržateľného biometánu do roku 2030 aspoň na objem 35 miliárd m3 nákladovo efektívna cesta k zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov a diverzifikácii dodávok plynu v EÚ, čím sa podporí bezpečnosť dodávok a ambície EÚ v oblasti klímy. Komisia by mala vypracovať stratégiu EÚ na riešenie regulačných prekážok, ktoré bránia zvýšeniu výroby biometánu a integrácii na vnútornom trhu EÚ s plynom.

| (3c) | S cieľom podporiť nákladovo efektívne dosiahnutie cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a elektrifikáciu odvetví konečnej spotreby a zároveň posilniť postavenie domácností a priemyselných odvetví, aby zohrávali aktívnu úlohu pri zabezpečovaní a dekarbonizácii energetického systému EÚ, a odmeňovať ich, by členské štáty mali zabezpečiť, aby vnútroštátny regulačný rámec umožňoval zníženie dopytu v energetickej špičke aktiváciou flexibility na strane dopytu vo všetkých sektoroch konečnej spotreby. Na tento účel by členské štáty mohli vo svojich integrovaných energetických a klimatických plánoch zaviesť minimálny cieľ zníženia dopytu po elektrickej energii v špičke aspoň o 5 % do roku 2030 s cieľom zvýšiť flexibilitu sústavy v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

S cieľom podporiť nákladovo efektívne dosiahnutie cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a elektrifikáciu odvetví konečnej spotreby a zároveň posilniť postavenie domácností a priemyselných odvetví, aby zohrávali aktívnu úlohu pri zabezpečovaní a dekarbonizácii energetického systému EÚ, a odmeňovať ich, by členské štáty mali zabezpečiť, aby vnútroštátny regulačný rámec umožňoval zníženie dopytu v energetickej špičke aktiváciou flexibility na strane dopytu vo všetkých sektoroch konečnej spotreby. Na tento účel by členské štáty mohli vo svojich integrovaných energetických a klimatických plánoch zaviesť minimálny cieľ zníženia dopytu po elektrickej energii v špičke aspoň o 5 % do roku 2030 s cieľom zvýšiť flexibilitu sústavy v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| (3d) | Jedným z piatich cieľov politiky súdržnosti na obdobie 2021 – 2027 je ekologickejšia Európa a podpora investícií do čistej energie, zmiernenia vplyvov zmeny klímy a udržateľnej dopravy. Je preto potrebné, aby bolo cieľom fondov politiky súdržnosti zabrániť zväčšovaniu rozdielov, a to poskytovaním pomoci regiónom, ktoré nesú najťažšie bremeno transformácie, podporou investícií do infraštruktúry a odbornou prípravou pracovníkov v oblasti nových technológií, pričom sa zabezpečí, že sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

(3d)

Jedným z piatich cieľov politiky súdržnosti na obdobie 2021 – 2027 je ekologickejšia Európa a podpora investícií do čistej energie, zmiernenia vplyvov zmeny klímy a udržateľnej dopravy. Je preto potrebné, aby bolo cieľom fondov politiky súdržnosti zabrániť zväčšovaniu rozdielov, a to poskytovaním pomoci regiónom, ktoré nesú najťažšie bremeno transformácie, podporou investícií do infraštruktúry a odbornou prípravou pracovníkov v oblasti nových technológií, pričom sa zabezpečí, že sa na nikoho nezabudne.

| (3e) | EFRR bude musieť podporiť energetickú efektívnosť a zníženie emisií skleníkových plynov, propagovať energiu z obnoviteľných zdrojov, rozvoj inteligentných energetických systémov a sietí, ako aj udržateľnú multimodálnu mestskú mobilitu v rámci prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo. ESF+ musí prispieť k zlepšeniu systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú potrebné na prispôsobenie zručností a kvalifikácií, rekvalifikáciu všetkých vrátane pracovnej sily, vytvorenie nových pracovných miest v odvetviach spojených so životným prostredím, klímou, energetikou, obehovým hospodárstvom a biohospodárstvom (článok 4 nariadenia o ESF+). |
| --- | --- |

(3e)

EFRR bude musieť podporiť energetickú efektívnosť a zníženie emisií skleníkových plynov, propagovať energiu z obnoviteľných zdrojov, rozvoj inteligentných energetických systémov a sietí, ako aj udržateľnú multimodálnu mestskú mobilitu v rámci prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo. ESF+ musí prispieť k zlepšeniu systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú potrebné na prispôsobenie zručností a kvalifikácií, rekvalifikáciu všetkých vrátane pracovnej sily, vytvorenie nových pracovných miest v odvetviach spojených so životným prostredím, klímou, energetikou, obehovým hospodárstvom a biohospodárstvom (článok 4 nariadenia o ESF+).

| (3f) | Výroba energie z obnoviteľných zdrojov má silný miestny rozmer. Preto je dôležité, aby členské štáty v plnej miere zapojili miestne a regionálne orgány do plánovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy, čím sa zabezpečí priamy prístup k finančným prostriedkom a monitorovanie pokroku prijatých opatrení. V prípade potreby by členské štáty mali začleniť miestne a regionálne príspevky do svojich národných plánov v oblasti energetiky a klímy. |
| --- | --- |

(3f)

Výroba energie z obnoviteľných zdrojov má silný miestny rozmer. Preto je dôležité, aby členské štáty v plnej miere zapojili miestne a regionálne orgány do plánovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení v oblasti klímy, čím sa zabezpečí priamy prístup k finančným prostriedkom a monitorovanie pokroku prijatých opatrení. V prípade potreby by členské štáty mali začleniť miestne a regionálne príspevky do svojich národných plánov v oblasti energetiky a klímy.

| (3g) | Uznáva význam príspevku politiky súdržnosti pri pomoci ostrovným regiónom dosiahnuť ciele klimatickej neutrality so zohľadnením dodatočných nákladov spojených s odvetviami, ako sú energetika a doprava, ako aj vplyvu mobilných technológií na ich energetické systémy, ktoré si vyžadujú primerane vyššie investície na správu nestálych obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(3g)

Uznáva význam príspevku politiky súdržnosti pri pomoci ostrovným regiónom dosiahnuť ciele klimatickej neutrality so zohľadnením dodatočných nákladov spojených s odvetviami, ako sú energetika a doprava, ako aj vplyvu mobilných technológií na ich energetické systémy, ktoré si vyžadujú primerane vyššie investície na správu nestálych obnoviteľných zdrojov energie.

| (3h) | Zdôrazňuje, že najvzdialenejšie ostrovné regióny, rovnako ako najodľahlejšie regióny, čelia v dôsledku svojej malej rozlohy a izolovaných energetických systémov veľkej výzve z hľadiska dodávok energie, keďže vo všeobecnosti závisia od dovozu fosílnych palív na výrobu elektriny, dopravu a vykurovanie. |
| --- | --- |

(3h)

Zdôrazňuje, že najvzdialenejšie ostrovné regióny, rovnako ako najodľahlejšie regióny, čelia v dôsledku svojej malej rozlohy a izolovaných energetických systémov veľkej výzve z hľadiska dodávok energie, keďže vo všeobecnosti závisia od dovozu fosílnych palív na výrobu elektriny, dopravu a vykurovanie.

| (3i) | Domnieva sa, že využívanie energie z obnoviteľných zdrojov vrátane prílivovej energie by malo byť prioritou a že by mohlo priniesť podstatné výhody ostrovom a malo by zohľadňovať požiadavky miestnych komunít vrátane zachovania tradičnej architektúry ostrovov a miestneho biotopu; žiada preto podporu rozvoja širokej škály obnoviteľných zdrojov energie na základe ich zemepisných charakteristík; s potešením víta programy zamerané na ekologický vodík, ktoré spustili ostrovy; |
| --- | --- |

(3i)

Domnieva sa, že využívanie energie z obnoviteľných zdrojov vrátane prílivovej energie by malo byť prioritou a že by mohlo priniesť podstatné výhody ostrovom a malo by zohľadňovať požiadavky miestnych komunít vrátane zachovania tradičnej architektúry ostrovov a miestneho biotopu; žiada preto podporu rozvoja širokej škály obnoviteľných zdrojov energie na základe ich zemepisných charakteristík; s potešením víta programy zamerané na ekologický vodík, ktoré spustili ostrovy;

| (4) | Čoraz viac uznania sa dostáva potrebe zladiť politiky v oblasti bioenergie so zásadou kaskádového využívania biomasy (9) v snahe zabezpečiť spravodlivý prístup na trhy so surovinami z biomasy na vývoj inovačných riešení s vysokou pridanou hodnotou, ktoré sú založené na biologických materiáloch, a v záujme udržateľného obehového biohospodárstva. Členské štáty by pri vývoji systémov podpory bioenergie mali preto takisto zohľadňovať dostupné udržateľné dodávky biomasy na energetické aj iné využitie, udržiavanie vnútroštátnych lesných záchytov uhlíka a ekosystémov,
  ochranu biodiverzity
  i zásady obehového hospodárstva a kaskádového využívania biomasy, ako aj hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (10).
  Mali by však mať možnosť poskytovať podporu na výrobu energie z pňov alebo koreňov v prípade odpadu alebo zvyškov pochádzajúcich z vykonávania prác s primárnym cieľom ochrany prírody a riadenia krajiny, napríklad pri krajoch ciest.
  Členské štáty by
  v každom prípade
  nemali podporovať používanie kvalitnej guľatiny na energetické účely, s výnimkou presne vymedzených okolností,
  ako je predchádzanie prírodným požiarom a záchranná ťažba dreva
  . V súlade so zásadou kaskádového využívania biomasy by sa drevná biomasa mala používať podľa svojej najvyššej hospodárskej a environmentálnej pridanej hodnoty v tomto poradí priorít: 1) výrobky na báze dreva, 2) predĺženie ich životnosti, 3) opätovné použitie, 4) recyklácia, 5) bioenergia a 6) zneškodňovanie. Ak nie je ekonomicky životaschopné alebo environmentálne vhodné žiadne iné využitie drevnej biomasy, energetické zhodnocovanie pomáha znižovať výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov. Systémy podpory bioenergie členských štátov by preto mali byť zamerané na také suroviny, pri ktorých existuje len obmedzená súťaž na trhu s odvetviami materiálov a ktorých získavanie sa považuje za pozitívne pre klímu aj biodiverzitu, aby sa zabránilo negatívnym stimulom pre neudržateľné reťazce výroby bioenergie, ako sa určili v správe JRC The use of woody biomass for energy production in the EU (Využívanie drevnej biomasy na výrobu energie v EÚ)13 (11). Na druhej strane, pri vymedzovaní ďalších dôsledkov zásady kaskádového využívania treba uznať vnútroštátne osobitosti, na základe ktorých členské štáty koncipujú svoje systémy podpory. Prioritnou voľbou by malo byť predchádzanie vzniku odpadu, opätovné použitie a recyklácia odpadu. Členské štáty by sa mali vyhnúť vytváraniu systémov podpory, ktoré by boli v rozpore s cieľmi týkajúcimi sa spracovania odpadu a viedli by k neefektívnemu využívaniu recyklovateľného odpadu. Navyše v snahe zabezpečiť efektívnejšie využívanie bioenergie by členské štáty počnúc rokom 2026 už nemali poskytovať podporu zariadeniam vyrábajúcim výlučne elektrickú energiu, s výnimkou zariadení v regiónoch s osobitným štatútom, pokiaľ ide o ich prechod z fosílnych palív na iné palivá, ak využívajú zachytávanie a ukladanie CO2, alebo v prípadoch,
  keď zariadenia nie je možné upraviť na kombinovanú výrobu, a to výnimočne v odôvodnených prípadoch po schválení Komisiou
  . |
| --- | --- |

(4)

Čoraz viac uznania sa dostáva potrebe zladiť politiky v oblasti bioenergie so zásadou kaskádového využívania biomasy (9) v snahe zabezpečiť spravodlivý prístup na trhy so surovinami z biomasy na vývoj inovačných riešení s vysokou pridanou hodnotou, ktoré sú založené na biologických materiáloch, a v záujme udržateľného obehového biohospodárstva. Členské štáty by pri vývoji systémov podpory bioenergie mali preto takisto zohľadňovať dostupné udržateľné dodávky biomasy na energetické aj iné využitie, udržiavanie vnútroštátnych lesných záchytov uhlíka a ekosystémov,
  ochranu biodiverzity
  i zásady obehového hospodárstva a kaskádového využívania biomasy, ako aj hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (10).
  Mali by však mať možnosť poskytovať podporu na výrobu energie z pňov alebo koreňov v prípade odpadu alebo zvyškov pochádzajúcich z vykonávania prác s primárnym cieľom ochrany prírody a riadenia krajiny, napríklad pri krajoch ciest.
  Členské štáty by
  v každom prípade
  nemali podporovať používanie kvalitnej guľatiny na energetické účely, s výnimkou presne vymedzených okolností,
  ako je predchádzanie prírodným požiarom a záchranná ťažba dreva
  . V súlade so zásadou kaskádového využívania biomasy by sa drevná biomasa mala používať podľa svojej najvyššej hospodárskej a environmentálnej pridanej hodnoty v tomto poradí priorít: 1) výrobky na báze dreva, 2) predĺženie ich životnosti, 3) opätovné použitie, 4) recyklácia, 5) bioenergia a 6) zneškodňovanie. Ak nie je ekonomicky životaschopné alebo environmentálne vhodné žiadne iné využitie drevnej biomasy, energetické zhodnocovanie pomáha znižovať výrobu energie z neobnoviteľných zdrojov. Systémy podpory bioenergie členských štátov by preto mali byť zamerané na také suroviny, pri ktorých existuje len obmedzená súťaž na trhu s odvetviami materiálov a ktorých získavanie sa považuje za pozitívne pre klímu aj biodiverzitu, aby sa zabránilo negatívnym stimulom pre neudržateľné reťazce výroby bioenergie, ako sa určili v správe JRC The use of woody biomass for energy production in the EU (Využívanie drevnej biomasy na výrobu energie v EÚ)13 (11). Na druhej strane, pri vymedzovaní ďalších dôsledkov zásady kaskádového využívania treba uznať vnútroštátne osobitosti, na základe ktorých členské štáty koncipujú svoje systémy podpory. Prioritnou voľbou by malo byť predchádzanie vzniku odpadu, opätovné použitie a recyklácia odpadu. Členské štáty by sa mali vyhnúť vytváraniu systémov podpory, ktoré by boli v rozpore s cieľmi týkajúcimi sa spracovania odpadu a viedli by k neefektívnemu využívaniu recyklovateľného odpadu. Navyše v snahe zabezpečiť efektívnejšie využívanie bioenergie by členské štáty počnúc rokom 2026 už nemali poskytovať podporu zariadeniam vyrábajúcim výlučne elektrickú energiu, s výnimkou zariadení v regiónoch s osobitným štatútom, pokiaľ ide o ich prechod z fosílnych palív na iné palivá, ak využívajú zachytávanie a ukladanie CO2, alebo v prípadoch,
  keď zariadenia nie je možné upraviť na kombinovanú výrobu, a to výnimočne v odôvodnených prípadoch po schválení Komisiou
  .

| (5) | Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrických vozidiel v doprave či elektrických pecí v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako sú letecká a námorná doprava.
  Mali by sa vyvinúť inovačné technológie zamerané na konkrétny cieľ, pretože by mohli prispieť k plneniu cieľov v oblasti klímy do roku 2030, ako aj cieľov v oblasti klímy do roku 2050.
  Potrebujeme rámec elektrifikácie, ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility, uskladňovania energie, reakcie strany spotreby
  a ďalších mechanizmov flexibility
  a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali
  v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt,
  a to aj koordináciou dovozných stratégií na úrovni Únie, a zároveň zabezpečiť, aby sa dopyt flexibilne prispôsoboval výrobe obnoviteľnej energie
  . Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny vhodné pre vysokú úroveň
  flexibilnej
  energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie. |
| --- | --- |

(5)

Rýchly rast a zvyšovanie nákladovej konkurencieschopnosti výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov možno využiť na pokrytie čoraz väčšieho dopytu po energii – napríklad používanie tepelných čerpadiel na vykurovanie priestorov alebo nízkoteplotných priemyselných procesov, elektrických vozidiel v doprave či elektrických pecí v niektorých odvetviach. Elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno využiť aj na výrobu syntetických palív na spotrebu v ťažko dekarbonizovateľných dopravných sektoroch, ako sú letecká a námorná doprava.
  Mali by sa vyvinúť inovačné technológie zamerané na konkrétny cieľ, pretože by mohli prispieť k plneniu cieľov v oblasti klímy do roku 2030, ako aj cieľov v oblasti klímy do roku 2050.
  Potrebujeme rámec elektrifikácie, ktorý umožní spoľahlivú a efektívnu koordináciu a rozšírenie trhových mechanizmov, aby sa zladila ponuka s dopytom v priestore i čase, stimulovali investície do flexibility, uskladňovania energie, reakcie strany spotreby
  a ďalších mechanizmov flexibility
  a pomohlo integrovať veľké podiely elektriny z variabilnej výroby z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali
  v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  zabezpečiť, aby zavádzanie elektriny z obnoviteľných zdrojov naďalej rástlo primeraným tempom, aby sa pokryl rastúci dopyt,
  a to aj koordináciou dovozných stratégií na úrovni Únie, a zároveň zabezpečiť, aby sa dopyt flexibilne prispôsoboval výrobe obnoviteľnej energie
  . Na to by mali zriadiť rámec zahŕňajúci mechanizmy kompatibilné s trhom na riešenie zostávajúcich prekážok, aby sme mali bezpečné a primerané systémy elektriny vhodné pre vysokú úroveň
  flexibilnej
  energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj zásobníky plne začlenené do elektrizačnej sústavy. Konkrétne by tento rámec mal riešiť zostávajúce bariéry vrátane bariér nefinančnej povahy, ako sú nedostatočné digitálne a ľudské zdroje na spracúvanie rastúceho počtu žiadostí o povolenie.

| (5a) | Inovačné technológie, ako sú hybridné tepelné čerpadlá, sa musia vyvíjať a používať v rámci kritérií smernice (EÚ) 2018/2001, keďže sa môžu použiť ako technológia prechodu k cieľom v oblasti klímy do roku 2030, ako aj ako príspevok k plneniu cieľov v oblasti klímy do roku 2050. |
| --- | --- |

(5a)

Inovačné technológie, ako sú hybridné tepelné čerpadlá, sa musia vyvíjať a používať v rámci kritérií smernice (EÚ) 2018/2001, keďže sa môžu použiť ako technológia prechodu k cieľom v oblasti klímy do roku 2030, ako aj ako príspevok k plneniu cieľov v oblasti klímy do roku 2050.

| (5b) | Budúci rámec správy hospodárskych záležitostí EÚ by mal nabádať členské štáty, aby vykonávali reformy potrebné na urýchlenie zelenej transformácie a umožnenie investícií do potrebných technológií. |
| --- | --- |

(5b)

Budúci rámec správy hospodárskych záležitostí EÚ by mal nabádať členské štáty, aby vykonávali reformy potrebné na urýchlenie zelenej transformácie a umožnenie investícií do potrebných technológií.

| (6) | Pri výpočte podielu obnoviteľných zdrojov energie v členskom štáte by sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu mali započítať v odvetví, v ktorom sa spotrebúvajú (elektrina, vykurovanie a chladenie alebo doprava).
  Ak sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvajú v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom boli vyrobené, energia vyrobená používaním palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu by sa mala započítať 80 % ich objemu v krajine a odvetví, kde sa spotrebúvajú, a 20 % ich objemu v krajine, kde boli vyrobené, ak sa príslušné členské štáty nedohodnú inak. Dohody medzi členskými štátmi môžu mať formu osobitnej dohody o spolupráci uzavretej prostredníctvom platformy Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (URDP). Komisii by sa mala oznámiť každá takáto dohoda a mali by sa sprístupniť informácie o nej vrátane presných objemov ponuky a dopytu, časov prevodu a dátumu, do ktorého sa dohoda začne uplatňovať. Pokiaľ ide o čiastkové ciele, palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítajú 100 % ich objemu v krajine, v ktorej sa spotrebúvajú.
  Elektrina z obnoviteľných zdrojov použitá na výrobu týchto palív by sa nemala počítať, aby sa predišlo dvojitému započítaniu. Výsledkom by bola harmonizácia pravidiel započítavania týchto palív v celej smernici, bez ohľadu na to, či sa započítavajú vzhľadom na celkovú cieľovú hodnotu energie z obnoviteľných zdrojov alebo k jednej z čiastkových cieľových hodnôt. Tento postup by takisto umožnil počítať skutočne spotrebovanú energiu pri zohľadnení energetických strát v procese výroby daných palív. Okrem toho by umožnil aj započítavanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ktoré sa do Únie dovážajú a spotrebúvajú na jej území. |
| --- | --- |

(6)

Pri výpočte podielu obnoviteľných zdrojov energie v členskom štáte by sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu mali započítať v odvetví, v ktorom sa spotrebúvajú (elektrina, vykurovanie a chladenie alebo doprava).
  Ak sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvajú v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom boli vyrobené, energia vyrobená používaním palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu by sa mala započítať 80 % ich objemu v krajine a odvetví, kde sa spotrebúvajú, a 20 % ich objemu v krajine, kde boli vyrobené, ak sa príslušné členské štáty nedohodnú inak. Dohody medzi členskými štátmi môžu mať formu osobitnej dohody o spolupráci uzavretej prostredníctvom platformy Únie pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (URDP). Komisii by sa mala oznámiť každá takáto dohoda a mali by sa sprístupniť informácie o nej vrátane presných objemov ponuky a dopytu, časov prevodu a dátumu, do ktorého sa dohoda začne uplatňovať. Pokiaľ ide o čiastkové ciele, palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítajú 100 % ich objemu v krajine, v ktorej sa spotrebúvajú.
  Elektrina z obnoviteľných zdrojov použitá na výrobu týchto palív by sa nemala počítať, aby sa predišlo dvojitému započítaniu. Výsledkom by bola harmonizácia pravidiel započítavania týchto palív v celej smernici, bez ohľadu na to, či sa započítavajú vzhľadom na celkovú cieľovú hodnotu energie z obnoviteľných zdrojov alebo k jednej z čiastkových cieľových hodnôt. Tento postup by takisto umožnil počítať skutočne spotrebovanú energiu pri zohľadnení energetických strát v procese výroby daných palív. Okrem toho by umožnil aj započítavanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, ktoré sa do Únie dovážajú a spotrebúvajú na jej území.

| (6a) | Keďže nabíjací prúd je udržateľný len vtedy, ak sa vyrába z čistej energie, mali by sa pri analýzach životného cyklu elektrifikovaného tepla, dopravy a priemyselných produktov vždy zohľadniť zvyšné podiely energie z fosílnych zdrojov z prechádzajúcej výroby energie. |
| --- | --- |

(6a)

Keďže nabíjací prúd je udržateľný len vtedy, ak sa vyrába z čistej energie, mali by sa pri analýzach životného cyklu elektrifikovaného tepla, dopravy a priemyselných produktov vždy zohľadniť zvyšné podiely energie z fosílnych zdrojov z prechádzajúcej výroby energie.

| (7) | Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali byť povinné testovať spoluprácu prostredníctvom vykonávania pilotných projektov
  do decembra 2025 a do roku 2030 tretieho projektu pre členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie vyššou ako 100 TWh
  . Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 (12) by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov. |
| --- | --- |

(7)

Spolupráca členských štátov pri propagovaní energie z obnoviteľných zdrojov môže mať podobu štatistických prenosov, systémov podpory alebo spoločných projektov. Umožňuje nákladovo efektívne zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov v celej Európe a prispieva k integrácii trhov. Napriek jej potenciálu je spolupráca doteraz len obmedzená, čo vedie k suboptimálnym výsledkom z hľadiska efektívnosti pri zvyšovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by preto mali byť povinné testovať spoluprácu prostredníctvom vykonávania pilotných projektov
  do decembra 2025 a do roku 2030 tretieho projektu pre členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie vyššou ako 100 TWh
  . Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 (12) by predstavovali splnenie tejto povinnosti zapojených členských štátov.

| (7a) | Všetky oblasti politík EÚ musia svoje činnosti orientovať na novostanovené klimatické ciele a dosiahnuť klimatickú neutralitu. To je prípad politiky súdržnosti, ktorá už viac ako dvadsať rokov prispieva k dekarbonizácii hospodárstva a zároveň poskytuje príklady a najlepšie postupy, ktoré možno napodobniť v iných politických rozmeroch, ako je zmena tejto smernice. Politika súdržnosti nielenže ponúka investičné príležitosti na uspokojenie miestnych a regionálnych potrieb prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ale poskytuje aj integrovaný politický rámec na znižovanie rozdielov v rozvoji medzi európskymi regiónmi a pomáha pri riešení mnohých výziev súvisiacich s ich rozvojom, a to aj prostredníctvom ochrany životného prostredia, kvalitnej zamestnanosti a spravodlivého, inkluzívneho a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

(7a)

Všetky oblasti politík EÚ musia svoje činnosti orientovať na novostanovené klimatické ciele a dosiahnuť klimatickú neutralitu. To je prípad politiky súdržnosti, ktorá už viac ako dvadsať rokov prispieva k dekarbonizácii hospodárstva a zároveň poskytuje príklady a najlepšie postupy, ktoré možno napodobniť v iných politických rozmeroch, ako je zmena tejto smernice. Politika súdržnosti nielenže ponúka investičné príležitosti na uspokojenie miestnych a regionálnych potrieb prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ale poskytuje aj integrovaný politický rámec na znižovanie rozdielov v rozvoji medzi európskymi regiónmi a pomáha pri riešení mnohých výziev súvisiacich s ich rozvojom, a to aj prostredníctvom ochrany životného prostredia, kvalitnej zamestnanosti a spravodlivého, inkluzívneho a udržateľného rozvoja;

| (7b) | Miestne a regionálne orgány zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v integrovanom a decentralizovanom energetickom systéme. Komisia by preto mala podporovať cezhraničnú činnosť miestnych a regionálnych orgánov tým, že im pomôže pri vytváraní mechanizmov spolupráce vrátane európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS). |
| --- | --- |

(7b)

Miestne a regionálne orgány zohrávajú veľmi dôležitú úlohu v integrovanom a decentralizovanom energetickom systéme. Komisia by preto mala podporovať cezhraničnú činnosť miestnych a regionálnych orgánov tým, že im pomôže pri vytváraní mechanizmov spolupráce vrátane európskeho zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS).

| (7c) | Politika súdržnosti zabezpečuje väčšiu súdržnosť a koordináciu medzi politikou súdržnosti a inými legislatívnymi oblasťami EÚ, pričom zlepšuje politickú integráciu aspektov klímy, navrhuje účinnejšie politiky založené na zdrojoch, poskytuje cielené finančné prostriedky EÚ a následne zlepšuje vykonávanie politík v oblasti klímy na mieste. |
| --- | --- |

(7c)

Politika súdržnosti zabezpečuje väčšiu súdržnosť a koordináciu medzi politikou súdržnosti a inými legislatívnymi oblasťami EÚ, pričom zlepšuje politickú integráciu aspektov klímy, navrhuje účinnejšie politiky založené na zdrojoch, poskytuje cielené finančné prostriedky EÚ a následne zlepšuje vykonávanie politík v oblasti klímy na mieste.

| (7d) | Je mimoriadne dôležité, aby sa pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo v plnej miere dodržiavali zásady viacúrovňového riadenia a partnerstva, pretože miestne a regionálne orgány majú priame právomoci v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, keďže vykonávajú 90 % opatrení týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy a 70 % opatrení na jej zmiernenie. Okrem toho tieto orgány vyvíjajú aj opatrenia zamerané na podporu správania občanov šetrného ku klíme vrátane opatrení súvisiacich s odpadovým hospodárstvom, inteligentnou mobilitou, udržateľným bývaním a spotrebou energie. |
| --- | --- |

(7d)

Je mimoriadne dôležité, aby sa pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo v plnej miere dodržiavali zásady viacúrovňového riadenia a partnerstva, pretože miestne a regionálne orgány majú priame právomoci v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, keďže vykonávajú 90 % opatrení týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy a 70 % opatrení na jej zmiernenie. Okrem toho tieto orgány vyvíjajú aj opatrenia zamerané na podporu správania občanov šetrného ku klíme vrátane opatrení súvisiacich s odpadovým hospodárstvom, inteligentnou mobilitou, udržateľným bývaním a spotrebou energie.

| (8) | V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali vo svojich námorných priestorových plánoch spoločne vymedziť
  a prideliť primeraný priestor pre množstvo výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori
  , ktorá sa má zaviesť v každej morskej oblasti do roku 2050, s priebežnými krokmi do roku 2030 a 2040.
  Ak by mohol vzniknúť rozdiel medzi potenciálnym množstvom obnoviteľných zdrojov energie na mori členských štátov a plánovaným množstvom modrej energie, Komisia by mala prijať dodatočné opatrenia na zníženie tohto rozdielu.
  Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie,
  technickú a ekonomickú realizovateľnosť infraštruktúry prenosovej siete
  , ochranu životného prostredia, biodiverzitu, adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora,
  najmä činnosti, ktoré už prebiehajú v postihnutých oblastiach, možné poškodenie životného prostredia,
  ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.
  Členské štáty hraničiace s morskou oblasťou by mali využívať proces námorného priestorového plánovania s cieľom zabezpečiť silný prístup účasti verejnosti, aby sa zohľadnili názory všetkých zainteresovaných strán a pobrežných komunít. |
| --- | --- |

(8)

V stratégii pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori sa zavádza ambiciózny cieľ dosiahnuť do roku 2050 vo všetkých morských oblastiach Únie výrobu energie z vetra na mori v objeme 300 GW a morskej energie v objeme 40 GW. Pri realizácii tejto zásadnej zmeny budú členské štáty musieť rozvinúť cezhraničnú spoluprácu na úrovni morských oblastí. Preto by mali vo svojich námorných priestorových plánoch spoločne vymedziť
  a prideliť primeraný priestor pre množstvo výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori
  , ktorá sa má zaviesť v každej morskej oblasti do roku 2050, s priebežnými krokmi do roku 2030 a 2040.
  Ak by mohol vzniknúť rozdiel medzi potenciálnym množstvom obnoviteľných zdrojov energie na mori členských štátov a plánovaným množstvom modrej energie, Komisia by mala prijať dodatočné opatrenia na zníženie tohto rozdielu.
  Tieto ciele by sa mali premietnuť do aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré členské štáty podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 predložia v rokoch 2023 a 2024. Pri vymedzovaní objemu by členské štáty mali zohľadniť potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie,
  technickú a ekonomickú realizovateľnosť infraštruktúry prenosovej siete
  , ochranu životného prostredia, biodiverzitu, adaptáciu na zmenu klímy a ďalšie spôsoby využitia mora,
  najmä činnosti, ktoré už prebiehajú v postihnutých oblastiach, možné poškodenie životného prostredia,
  ako aj cieľové hodnoty Únie v oblasti dekarbonizácie. Navyše by členské štáty mali intenzívnejšie zvažovať možnosť kombinovať výrobu modrej energie s prenosovými vedeniami spájajúcimi viaceré členské štáty v podobe hybridných projektov alebo v neskoršej fáze siete s výraznejšou mrežovou štruktúrou. V nej by elektrina mohla prúdiť rôznymi smermi, v dôsledku čoho by sa maximalizoval sociálno-ekonomický blahobyt, optimalizovali výdavky na infraštruktúru a umožnilo udržateľnejšie využívanie morí.
  Členské štáty hraničiace s morskou oblasťou by mali využívať proces námorného priestorového plánovania s cieľom zabezpečiť silný prístup účasti verejnosti, aby sa zohľadnili názory všetkých zainteresovaných strán a pobrežných komunít.

| (8a) | Podmienky, ktoré sa považujú za potrebné na využitie potenciálu obnoviteľnej energie v európskych moriach a oceánoch vrátane tých okolo ostrovov a najvzdialenejších regiónov, sa líšia. Únia sa preto zaväzuje určiť alternatívne technológie pre tieto osobitne zaujímavé oblasti, ktoré nebudú mať negatívny vplyv na morské prostredie. |
| --- | --- |

(8a)

Podmienky, ktoré sa považujú za potrebné na využitie potenciálu obnoviteľnej energie v európskych moriach a oceánoch vrátane tých okolo ostrovov a najvzdialenejších regiónov, sa líšia. Únia sa preto zaväzuje určiť alternatívne technológie pre tieto osobitne zaujímavé oblasti, ktoré nebudú mať negatívny vplyv na morské prostredie.

| (8b) | V záujme využitia potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov všetkých európskych morí a oceánov je potrebné zohľadniť zemepisné rozdiely a alternatívne využitie morského prostredia, a to si vyžaduje širší súbor technologických riešení. Tieto riešenia zahŕňajú plávajúce pobrežné farmy na výrobu veternej a slnečnej energie, energiu vĺn, morských prúdov a prílivu, diferenciál tepelných a soľných gradientov, morský ohrev, ochladzovanie a geotermickú energiu a morskú biomasu (riasy). |
| --- | --- |

(8b)

V záujme využitia potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov všetkých európskych morí a oceánov je potrebné zohľadniť zemepisné rozdiely a alternatívne využitie morského prostredia, a to si vyžaduje širší súbor technologických riešení. Tieto riešenia zahŕňajú plávajúce pobrežné farmy na výrobu veternej a slnečnej energie, energiu vĺn, morských prúdov a prílivu, diferenciál tepelných a soľných gradientov, morský ohrev, ochladzovanie a geotermickú energiu a morskú biomasu (riasy).

| (8c) | Inštalácia projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na vidieku a vo všeobecnosti na poľnohospodárskej pôde sa musí riadiť zásadami proporcionality, komplementarity a kompenzácie. Členské štáty musia zaručiť riadne zavádzanie projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa zabránilo strate poľnohospodárskej pôdy, a podporovať rozvoj a používanie vhodných technológií, ktoré umožňujú kompatibilitu medzi získavaním energie z obnoviteľných zdrojov a poľnohospodárskou a živočíšnou výrobou. |
| --- | --- |

(8c)

Inštalácia projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na vidieku a vo všeobecnosti na poľnohospodárskej pôde sa musí riadiť zásadami proporcionality, komplementarity a kompenzácie. Členské štáty musia zaručiť riadne zavádzanie projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa zabránilo strate poľnohospodárskej pôdy, a podporovať rozvoj a používanie vhodných technológií, ktoré umožňujú kompatibilitu medzi získavaním energie z obnoviteľných zdrojov a poľnohospodárskou a živočíšnou výrobou.

| (9) | Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov rýchlo rastie a predstavuje doplnok k trhu s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov dodatočne k systémom podpory členských štátov alebo k priamemu predaju na veľkoobchodnom trhu s elektrinou. Tieto dohody zároveň
  poskytujú výrobcovi istotu určitého príjmu, zatiaľ čo používateľ môže mať prospech zo stabilnej ceny elektrickej energie
  . Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov je však obmedzený na malý počet členských štátov a veľké spoločnosti, pričom vo veľkých častiach trhu v Únii pretrvávajú výrazné administratívne, technické a finančné prekážky.
  Okrem zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi prekážky uplatňovania zmlúv o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov, ktoré budú zohrávať čoraz významnejšiu úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy a obnoviteľných zdrojov.
  Existujúce opatrenia článku 15 na podnietenie zavádzania zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa preto mali ďalej posilniť a malo by sa preskúmať využívanie úverových záruk na zníženie finančného rizika pri týchto zmluvách, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že takéto záruky by v prípade, že sú verejné, nemali vytláčať súkromné financovanie. |
| --- | --- |

(9)

Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov rýchlo rastie a predstavuje doplnok k trhu s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov dodatočne k systémom podpory členských štátov alebo k priamemu predaju na veľkoobchodnom trhu s elektrinou. Tieto dohody zároveň
  poskytujú výrobcovi istotu určitého príjmu, zatiaľ čo používateľ môže mať prospech zo stabilnej ceny elektrickej energie
  . Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov je však obmedzený na malý počet členských štátov a veľké spoločnosti, pričom vo veľkých častiach trhu v Únii pretrvávajú výrazné administratívne, technické a finančné prekážky.
  Okrem zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi prekážky uplatňovania zmlúv o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov, ktoré budú zohrávať čoraz významnejšiu úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy a obnoviteľných zdrojov.
  Existujúce opatrenia článku 15 na podnietenie zavádzania zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa preto mali ďalej posilniť a malo by sa preskúmať využívanie úverových záruk na zníženie finančného rizika pri týchto zmluvách, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že takéto záruky by v prípade, že sú verejné, nemali vytláčať súkromné financovanie.

| (10) | Nadmerne komplexné a zdĺhavé administratívne postupy predstavujú jednu z hlavných prekážok zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov.
  Ďalšie zjednodušenie administratívnych a povoľovacích postupov je potrebné na zníženie administratívnej záťaže pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj pre súvisiace projekty infraštruktúry rozvodnej siete. Do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tejto smernice by Komisia mala zrevidovať usmernenia o udeľovaní povolení s cieľom skrátiť a zjednodušiť postupy pre nové projekty, modernizáciu a aktualizáciu projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. V kontexte týchto usmernení by sa mali vypracovať kľúčové ukazovatele výkonnosti. |
| --- | --- |

(10)

Nadmerne komplexné a zdĺhavé administratívne postupy predstavujú jednu z hlavných prekážok zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov.
  Ďalšie zjednodušenie administratívnych a povoľovacích postupov je potrebné na zníženie administratívnej záťaže pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj pre súvisiace projekty infraštruktúry rozvodnej siete. Do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tejto smernice by Komisia mala zrevidovať usmernenia o udeľovaní povolení s cieľom skrátiť a zjednodušiť postupy pre nové projekty, modernizáciu a aktualizáciu projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. V kontexte týchto usmernení by sa mali vypracovať kľúčové ukazovatele výkonnosti.

| (10a) | Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými subjektmi, pokiaľ ide o priblíženie Európy k dosiahnutiu jej cieľov v oblasti energetiky a klímy. Výroba energie na miestnej úrovni je kľúčová na podporu výroby energie z obnoviteľných zdrojov, zníženie závislosti od vonkajších zdrojov energie a zníženie miery energetickej chudoby. |
| --- | --- |

(10a)

Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými subjektmi, pokiaľ ide o priblíženie Európy k dosiahnutiu jej cieľov v oblasti energetiky a klímy. Výroba energie na miestnej úrovni je kľúčová na podporu výroby energie z obnoviteľných zdrojov, zníženie závislosti od vonkajších zdrojov energie a zníženie miery energetickej chudoby.

| (11) | Budovy majú veľký nevyužitý potenciál účinne prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov v Únii. Ak chceme naplniť ambíciu stanovenú v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a tak dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality Únie, je potrebné dekarbonizovať vykurovanie a chladenie v tomto odvetví prostredníctvom vyššieho podielu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov,
  najmä v miestnom kontexte
  . V poslednom desaťročí však pokrok pri využívaní obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie stagnoval, pričom sa do veľkej miery vychádzalo z intenzívnejšieho využívania biomasy. Bez stanovenia
  orientačných
  cieľových hodnôt pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov a jej využívaní v budovách nebudeme schopní sledovať pokrok a určiť úzke miesta pri zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov.
  Členské štáty by mali mať možnosť započítať odpadové teplo a chlad do orientačného cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách až do výšky 20 % s hornou hranicou 54 %
  . Okrem toho určenie cieľových hodnôt bude fungovať ako dlhodobý signál pre investorov, a to aj v období priamo po roku 2030. Týmto sa doplnia povinnosti týkajúce sa energetickej efektívnosti a energetickej hospodárnosti budov
  a dosiahne súlad so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  . Preto by sa mali stanoviť orientačné cieľové hodnoty používania energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, ktoré by usmerňovali a stimulovali úsilie členských štátov využívať potenciál používania a výroby energie z obnoviteľných zdrojov
  na mieste alebo v blízkom okolí
  v budovách, podnecovať vývoj ▌ technológií vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov
  a napomáhať ich účinné začlenenie do energetického systému
  a súčasne poskytovať istotu investorom a iniciatívam na miestnej úrovni, ako aj prispievať k efektívnosti systému.
  Systémy obchodovania s emisiami sú navrhnuté tak, aby zvýšili náklady na fosílnu energiu a viedli k trhovo motivovaným investíciám do úspor energie alebo prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov. Malo by sa zabrániť dvojitému zaťaženiu spotrebiteľov prostredníctvom systémov obchodovania s emisiami a iných cieľov požadovaných podľa práva Únie. |
| --- | --- |

(11)

Budovy majú veľký nevyužitý potenciál účinne prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov v Únii. Ak chceme naplniť ambíciu stanovenú v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a tak dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality Únie, je potrebné dekarbonizovať vykurovanie a chladenie v tomto odvetví prostredníctvom vyššieho podielu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov,
  najmä v miestnom kontexte
  . V poslednom desaťročí však pokrok pri využívaní obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie stagnoval, pričom sa do veľkej miery vychádzalo z intenzívnejšieho využívania biomasy. Bez stanovenia
  orientačných
  cieľových hodnôt pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov a jej využívaní v budovách nebudeme schopní sledovať pokrok a určiť úzke miesta pri zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov.
  Členské štáty by mali mať možnosť započítať odpadové teplo a chlad do orientačného cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách až do výšky 20 % s hornou hranicou 54 %
  . Okrem toho určenie cieľových hodnôt bude fungovať ako dlhodobý signál pre investorov, a to aj v období priamo po roku 2030. Týmto sa doplnia povinnosti týkajúce sa energetickej efektívnosti a energetickej hospodárnosti budov
  a dosiahne súlad so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  . Preto by sa mali stanoviť orientačné cieľové hodnoty používania energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, ktoré by usmerňovali a stimulovali úsilie členských štátov využívať potenciál používania a výroby energie z obnoviteľných zdrojov
  na mieste alebo v blízkom okolí
  v budovách, podnecovať vývoj ▌ technológií vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov
  a napomáhať ich účinné začlenenie do energetického systému
  a súčasne poskytovať istotu investorom a iniciatívam na miestnej úrovni, ako aj prispievať k efektívnosti systému.
  Systémy obchodovania s emisiami sú navrhnuté tak, aby zvýšili náklady na fosílnu energiu a viedli k trhovo motivovaným investíciám do úspor energie alebo prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov. Malo by sa zabrániť dvojitému zaťaženiu spotrebiteľov prostredníctvom systémov obchodovania s emisiami a iných cieľov požadovaných podľa práva Únie.

| (11a) | V dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu neboli argumenty pre rýchlu energetickú transformáciu nikdy silnejšie a jasnejšie. Rusko zabezpečuje viac ako 40 % celkovej spotreby plynu v EÚ, ktorý sa využíva najmä v stavebníctve, pričom toto odvetvie je zodpovedné za 40 % celkovej spotreby energie v EÚ. Urýchlením zavádzania solárnych striech a tepelných čerpadiel by EÚ mohla ušetriť značné množstvo dovážaných fosílnych palív. Prednostné uskutočnenie takýchto investícií ešte viac urýchli zníženie závislosti EÚ od externých dodávateľov. Podľa REPowerEU by sa len v roku 2022 mohlo ušetriť ďalších 2,5 miliardy m3 plynu inštaláciou až 15 TWh strešných solárnych fotovoltických systémov a ďalších 12 miliárd m3 za každých 10 miliónov inštalovaných tepelných čerpadiel. Zároveň by to bolo významným stimulom pre miestne trhy práce, samotná takáto vlna montáže solárnych striech by mohla vytvoriť až 225 000 miestnych pracovných miest v inštalatérskych podnikoch
   (13). |
| --- | --- |

(11a)

V dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu neboli argumenty pre rýchlu energetickú transformáciu nikdy silnejšie a jasnejšie. Rusko zabezpečuje viac ako 40 % celkovej spotreby plynu v EÚ, ktorý sa využíva najmä v stavebníctve, pričom toto odvetvie je zodpovedné za 40 % celkovej spotreby energie v EÚ. Urýchlením zavádzania solárnych striech a tepelných čerpadiel by EÚ mohla ušetriť značné množstvo dovážaných fosílnych palív. Prednostné uskutočnenie takýchto investícií ešte viac urýchli zníženie závislosti EÚ od externých dodávateľov. Podľa REPowerEU by sa len v roku 2022 mohlo ušetriť ďalších 2,5 miliardy m3 plynu inštaláciou až 15 TWh strešných solárnych fotovoltických systémov a ďalších 12 miliárd m3 za každých 10 miliónov inštalovaných tepelných čerpadiel. Zároveň by to bolo významným stimulom pre miestne trhy práce, samotná takáto vlna montáže solárnych striech by mohla vytvoriť až 225 000 miestnych pracovných miest v inštalatérskych podnikoch
   (13).

| (12) | Nedostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov, predovšetkým inštalatérov a dizajnérov vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov spomaľuje nahrádzanie vykurovacích systémov na fosílne palivá systémami na energiu z obnoviteľných zdrojov a je jednou z hlavných prekážok zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, priemysle a poľnohospodárstve. Členské štáty by mali spolupracovať so sociálnymi partnermi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov, aby vedeli predvídať, aké zručnosti budú potrebné. Dostatočný počet vysokokvalitných a účinných stratégií zvyšovania zručností a rekvalifikácie a programov odbornej prípravy a možností získania osvedčenia by mal zabezpečiť správnu inštaláciu a spoľahlivú prevádzku širokej škály vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov
  a technológií uskladňovania, a nabíjacie miesta pre elektrické vozidlá
  by sa mali sprístupniť a skoncipovať tak, aby prilákali na účasť na takýchto programoch odbornej prípravy a systémoch získavania osvedčenia. Členské štáty by mali zvážiť, aké kroky treba vykonať, aby sa podarilo osloviť skupiny, ktoré nie sú v súčasnosti dostatočne zastúpené v predmetných oblastiach zamestnania. Zoznam vyškolených inštalatérov a inštalatérov s osvedčením by sa mal uverejniť, aby sa zabezpečila dôvera spotrebiteľov i jednoduchý prístup k dizajnérskym a inštalatérskym zručnostiam presne podľa potreby, ktoré budú zárukou správnej inštalácie a prevádzky vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie. |
| --- | --- |

(12)

Nedostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov, predovšetkým inštalatérov a dizajnérov vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov spomaľuje nahrádzanie vykurovacích systémov na fosílne palivá systémami na energiu z obnoviteľných zdrojov a je jednou z hlavných prekážok zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, priemysle a poľnohospodárstve. Členské štáty by mali spolupracovať so sociálnymi partnermi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov, aby vedeli predvídať, aké zručnosti budú potrebné. Dostatočný počet vysokokvalitných a účinných stratégií zvyšovania zručností a rekvalifikácie a programov odbornej prípravy a možností získania osvedčenia by mal zabezpečiť správnu inštaláciu a spoľahlivú prevádzku širokej škály vykurovacích a chladiacich systémov na energiu z obnoviteľných zdrojov
  a technológií uskladňovania, a nabíjacie miesta pre elektrické vozidlá
  by sa mali sprístupniť a skoncipovať tak, aby prilákali na účasť na takýchto programoch odbornej prípravy a systémoch získavania osvedčenia. Členské štáty by mali zvážiť, aké kroky treba vykonať, aby sa podarilo osloviť skupiny, ktoré nie sú v súčasnosti dostatočne zastúpené v predmetných oblastiach zamestnania. Zoznam vyškolených inštalatérov a inštalatérov s osvedčením by sa mal uverejniť, aby sa zabezpečila dôvera spotrebiteľov i jednoduchý prístup k dizajnérskym a inštalatérskym zručnostiam presne podľa potreby, ktoré budú zárukou správnej inštalácie a prevádzky vykurovania a chladenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie.

| (12a) | Poľnohospodárske a záhradnícke podniky majú priestor a strešnú plochu a produkujú biomasu. To sú výhody, ktoré im umožňujú zohrávať kľúčovú úlohu pri energetickej transformácii vidieckych oblastí a vo vidieckych komunitách, najmä vzhľadom na decentralizovanú výrobu. Toto odvetvie je relatívne malým spotrebiteľom energie a dokáže vyrobiť podstatne viac energie z obnoviteľných zdrojov, ako potrebuje. Preto by sa malo ešte viac podnecovať a podporovať zavádzanie spoločného využívania energie a energetických spoločenstiev. |
| --- | --- |

(12a)

Poľnohospodárske a záhradnícke podniky majú priestor a strešnú plochu a produkujú biomasu. To sú výhody, ktoré im umožňujú zohrávať kľúčovú úlohu pri energetickej transformácii vidieckych oblastí a vo vidieckych komunitách, najmä vzhľadom na decentralizovanú výrobu. Toto odvetvie je relatívne malým spotrebiteľom energie a dokáže vyrobiť podstatne viac energie z obnoviteľných zdrojov, ako potrebuje. Preto by sa malo ešte viac podnecovať a podporovať zavádzanie spoločného využívania energie a energetických spoločenstiev.

| (13) | Potvrdenia o pôvode sú kľúčovým nástrojom informovanosti spotrebiteľov, ako aj predpokladom ďalšieho zavádzania zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov. V snahe stanoviť jednotnú základňu využívania potvrdení o pôvode v Únii a poskytnúť prístup k primeraným podporným dôkazom osobám uzatvárajúcim zmluvy o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov by všetci výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov mali mať možnosť dostať potvrdenie o pôvode bez toho, aby bola dotknutá povinnosť členských štátov zohľadňovať trhovú hodnotu potvrdení o pôvode, ak výrobcovia energie dostávajú finančnú podporu.
  Systém potvrdení o pôvode ustanovený členskými štátmi by mal byť harmonizovaným systémom uplatniteľným v celej Únii. Flexibilnejší energetický systém a rastúce požiadavky spotrebiteľov si vyžadujú inovatívnejší, digitálnejší, technologicky vyspelejší a spoľahlivejší nástroj na podporu a zdokumentovanie rastúcej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Inovačné technológie môžu zabezpečiť najmä väčšiu priestorovú a časovú granularitu potvrdení o pôvode. S cieľom uľahčiť digitálne inovácie v tejto oblasti by členské štáty mali zaviesť väčšiu granularitu vo svojich systémoch potvrdení o pôvode. |
| --- | --- |

(13)

Potvrdenia o pôvode sú kľúčovým nástrojom informovanosti spotrebiteľov, ako aj predpokladom ďalšieho zavádzania zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov. V snahe stanoviť jednotnú základňu využívania potvrdení o pôvode v Únii a poskytnúť prístup k primeraným podporným dôkazom osobám uzatvárajúcim zmluvy o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov by všetci výrobcovia energie z obnoviteľných zdrojov mali mať možnosť dostať potvrdenie o pôvode bez toho, aby bola dotknutá povinnosť členských štátov zohľadňovať trhovú hodnotu potvrdení o pôvode, ak výrobcovia energie dostávajú finančnú podporu.
  Systém potvrdení o pôvode ustanovený členskými štátmi by mal byť harmonizovaným systémom uplatniteľným v celej Únii. Flexibilnejší energetický systém a rastúce požiadavky spotrebiteľov si vyžadujú inovatívnejší, digitálnejší, technologicky vyspelejší a spoľahlivejší nástroj na podporu a zdokumentovanie rastúcej výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Inovačné technológie môžu zabezpečiť najmä väčšiu priestorovú a časovú granularitu potvrdení o pôvode. S cieľom uľahčiť digitálne inovácie v tejto oblasti by členské štáty mali zaviesť väčšiu granularitu vo svojich systémoch potvrdení o pôvode.

| (13a) | V súlade so spoločnou európskou akciou pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu stanovenou v oznámení Komisie z 8. marca 2022 by členské štáty mali v prípade potreby posúdiť potrebu rozšíriť existujúcu infraštruktúru plynárenskej siete s cieľom uľahčiť integráciu plynu z obnoviteľných zdrojov a znížiť závislosť od fosílnych palív, najmä ak táto infraštruktúra významne prispieva k prepojeniu aspoň medzi dvoma členskými štátmi alebo medzi členským štátom a treťou krajinou. |
| --- | --- |

(13a)

V súlade so spoločnou európskou akciou pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu stanovenou v oznámení Komisie z 8. marca 2022 by členské štáty mali v prípade potreby posúdiť potrebu rozšíriť existujúcu infraštruktúru plynárenskej siete s cieľom uľahčiť integráciu plynu z obnoviteľných zdrojov a znížiť závislosť od fosílnych palív, najmä ak táto infraštruktúra významne prispieva k prepojeniu aspoň medzi dvoma členskými štátmi alebo medzi členským štátom a treťou krajinou.

| (14) | Vývoj infraštruktúry pre siete diaľkového vykurovania a chladenia by sa mal zintenzívniť a nasmerovať na využívanie širokej škály obnoviteľných zdrojov tepla a chladenia účinným a pružným spôsobom, aby sa zvýšila miera zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a prehĺbila integrácia energetického systému. Preto je vhodné aktualizovať zoznam obnoviteľných zdrojov energie, ktoré by siete diaľkového vykurovania a chladenia mali čoraz väčšmi využívať, a takisto je vhodné vyžadovať začlenenie uskladňovania tepelnej energie ako zdroja flexibility, väčšiu energetickú efektívnosť a nákladovo efektívnejšiu prevádzku. |
| --- | --- |

(14)

Vývoj infraštruktúry pre siete diaľkového vykurovania a chladenia by sa mal zintenzívniť a nasmerovať na využívanie širokej škály obnoviteľných zdrojov tepla a chladenia účinným a pružným spôsobom, aby sa zvýšila miera zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a prehĺbila integrácia energetického systému. Preto je vhodné aktualizovať zoznam obnoviteľných zdrojov energie, ktoré by siete diaľkového vykurovania a chladenia mali čoraz väčšmi využívať, a takisto je vhodné vyžadovať začlenenie uskladňovania tepelnej energie ako zdroja flexibility, väčšiu energetickú efektívnosť a nákladovo efektívnejšiu prevádzku.

| (14a) | Opatrenia členských štátov na začlenenie elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov do siete pri súčasnom zabezpečení stability siete a bezpečnosti dodávok sa môžu týkať vývoja riešení, ako sú zásobníky, riadenie na strane dopytu a elektrárne na vyvažovanie siete a vysoko účinné kogeneračné zariadenia, ktoré sa zúčastňujú na vyvažovaní siete na podporu elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(14a)

Opatrenia členských štátov na začlenenie elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov do siete pri súčasnom zabezpečení stability siete a bezpečnosti dodávok sa môžu týkať vývoja riešení, ako sú zásobníky, riadenie na strane dopytu a elektrárne na vyvažovanie siete a vysoko účinné kogeneračné zariadenia, ktoré sa zúčastňujú na vyvažovaní siete na podporu elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov.

| (15) | Očakávaný počet elektrických vozidiel v Únii do roku 2030 je 30 miliónov, a preto je potrebné zabezpečiť, aby mohli plne prispievať k systému integrovania elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní dosiahnuť jej vyššie podiely nákladovo optimálnym spôsobom. Musí sa plne využívať potenciál elektrických vozidiel absorbovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov v čase, keď je jej dostatok, a v prípade nedostatku ju dodávať späť do siete,
  čím sa prispeje k systémovej integrácii elektriny z rôznych obnoviteľných zdrojov a zároveň sa zabezpečia bezpečné a spoľahlivé dodávky elektriny
  . Preto je nevyhnutné zaviesť osobitné opatrenia týkajúce sa elektrických vozidiel a informácií o energii z obnoviteľných zdrojov a o tom, ako a kedy k nej získať prístup, ktoré doplnia opatrenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2014/94 (14) a v [navrhovanom nariadení o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020].
  Elektrické vozidlá na slnečnú energiu môžu okrem toho významne prispieť k dekarbonizácii európskeho odvetvia dopravy. Sú oveľa energeticky účinnejšie v porovnaní s tradičnými batériovými elektrickými vozidlami, pri nabíjaní sa vo veľkej miere nespoliehajú na elektrickú sieť a môžu generovať dodatočnú čistú energiu, ktorú možno dodávať do siete obojsmerným nabíjaním, čo prispieva k energetickej nezávislosti Európy a výrobe energie z obnoviteľných zdrojov. [PN 26] |
| --- | --- |

(15)

Očakávaný počet elektrických vozidiel v Únii do roku 2030 je 30 miliónov, a preto je potrebné zabezpečiť, aby mohli plne prispievať k systému integrovania elektriny z obnoviteľných zdrojov, čo umožní dosiahnuť jej vyššie podiely nákladovo optimálnym spôsobom. Musí sa plne využívať potenciál elektrických vozidiel absorbovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov v čase, keď je jej dostatok, a v prípade nedostatku ju dodávať späť do siete,
  čím sa prispeje k systémovej integrácii elektriny z rôznych obnoviteľných zdrojov a zároveň sa zabezpečia bezpečné a spoľahlivé dodávky elektriny
  . Preto je nevyhnutné zaviesť osobitné opatrenia týkajúce sa elektrických vozidiel a informácií o energii z obnoviteľných zdrojov a o tom, ako a kedy k nej získať prístup, ktoré doplnia opatrenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2014/94 (14) a v [navrhovanom nariadení o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020].
  Elektrické vozidlá na slnečnú energiu môžu okrem toho významne prispieť k dekarbonizácii európskeho odvetvia dopravy. Sú oveľa energeticky účinnejšie v porovnaní s tradičnými batériovými elektrickými vozidlami, pri nabíjaní sa vo veľkej miere nespoliehajú na elektrickú sieť a môžu generovať dodatočnú čistú energiu, ktorú možno dodávať do siete obojsmerným nabíjaním, čo prispieva k energetickej nezávislosti Európy a výrobe energie z obnoviteľných zdrojov. [PN 26]

| (15a) | Mal by sa plne využívať potenciál elektrární na vyvažovanie siete a zariadení kombinovanej výroby tepla a elektriny, ktoré sa zúčastňujú na vyvažovaní siete na podporu elektrickej energie z nestálych obnoviteľných zdrojov, čo umožní rozšírenie takejto elektriny z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(15a)

Mal by sa plne využívať potenciál elektrární na vyvažovanie siete a zariadení kombinovanej výroby tepla a elektriny, ktoré sa zúčastňujú na vyvažovaní siete na podporu elektrickej energie z nestálych obnoviteľných zdrojov, čo umožní rozšírenie takejto elektriny z obnoviteľných zdrojov.

| (16) | Na to, aby bol možný vývoj služieb flexibility a vyrovnávacích služieb z agregácie decentralizovaných uskladňovacích zariadení konkurenčným spôsobom, by sa mal poskytnúť prístup v reálnom čase k základným informáciám o batériách, ako sú informácie o stave batérie, stave nabitia, kapacite a stanovený výkon, za nediskriminačných podmienok a bezodplatne majiteľom alebo používateľom batérií a subjektom konajúcim v ich mene
  prostredníctvom vyjadreného súhlasu
  , ako sú správcovia energetických systémov budov, poskytovatelia služieb mobility a iní účastníci trhu s elektrinou
  , ako sú používatelia elektrických vozidiel, a to v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov)
   (15). Preto je vhodné zaviesť opatrenia zamerané na potrebu prístupu k takýmto údajom na uľahčenie operácií týkajúcich sa začlenenia batérií do domácností a elektrických vozidiel,
  inteligentných systémov vykurovania a chladenia a iných inteligentných zariadení,
  ktoré doplnia ustanovenia o prístupe k údajom o batériách týkajúce sa uľahčenia zmeny účelu batérií v [navrhovanom nariadení Komisie o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]. Ustanovenia o prístupe k údajom o batériách elektrických vozidiel by sa mali uplatňovať dodatočne k všetkým ustanoveniam o typovom schválení vozidiel v práve Únie. |
| --- | --- |

(16)

Na to, aby bol možný vývoj služieb flexibility a vyrovnávacích služieb z agregácie decentralizovaných uskladňovacích zariadení konkurenčným spôsobom, by sa mal poskytnúť prístup v reálnom čase k základným informáciám o batériách, ako sú informácie o stave batérie, stave nabitia, kapacite a stanovený výkon, za nediskriminačných podmienok a bezodplatne majiteľom alebo používateľom batérií a subjektom konajúcim v ich mene
  prostredníctvom vyjadreného súhlasu
  , ako sú správcovia energetických systémov budov, poskytovatelia služieb mobility a iní účastníci trhu s elektrinou
  , ako sú používatelia elektrických vozidiel, a to v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov)
   (15). Preto je vhodné zaviesť opatrenia zamerané na potrebu prístupu k takýmto údajom na uľahčenie operácií týkajúcich sa začlenenia batérií do domácností a elektrických vozidiel,
  inteligentných systémov vykurovania a chladenia a iných inteligentných zariadení,
  ktoré doplnia ustanovenia o prístupe k údajom o batériách týkajúce sa uľahčenia zmeny účelu batérií v [navrhovanom nariadení Komisie o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]. Ustanovenia o prístupe k údajom o batériách elektrických vozidiel by sa mali uplatňovať dodatočne k všetkým ustanoveniam o typovom schválení vozidiel v práve Únie.

| (17) | Rastúci počet elektrických vozidiel v cestnej, železničnej, námornej a inej doprave si bude vyžadovať optimalizáciu a riadenie nabíjania, aby nedochádzalo k preťaženiu a aby sa plne využila dostupnosť elektriny z obnoviteľných zdrojov a nízke ceny elektriny v sústave. V situáciách, keď by
  inteligentné a
  obojsmerné nabíjanie napomohlo ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov v parkoch elektrických dopravných prostriedkov v odvetví dopravy a všeobecne v elektrizačnej sústave, by sa takéto funkcie mali sprístupniť. Vzhľadom na dlhú životnosť nabíjacích staníc by sa požiadavky na nabíjaciu infraštruktúru mali priebežne aktualizovať tak, aby sa pokryli budúce potreby a nedošlo k negatívnym účinkom odkázanosti na vývoj technológií a služieb. |
| --- | --- |

(17)

Rastúci počet elektrických vozidiel v cestnej, železničnej, námornej a inej doprave si bude vyžadovať optimalizáciu a riadenie nabíjania, aby nedochádzalo k preťaženiu a aby sa plne využila dostupnosť elektriny z obnoviteľných zdrojov a nízke ceny elektriny v sústave. V situáciách, keď by
  inteligentné a
  obojsmerné nabíjanie napomohlo ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov v parkoch elektrických dopravných prostriedkov v odvetví dopravy a všeobecne v elektrizačnej sústave, by sa takéto funkcie mali sprístupniť. Vzhľadom na dlhú životnosť nabíjacích staníc by sa požiadavky na nabíjaciu infraštruktúru mali priebežne aktualizovať tak, aby sa pokryli budúce potreby a nedošlo k negatívnym účinkom odkázanosti na vývoj technológií a služieb.

| (18) | Používatelia elektrických vozidiel uzatvárajúci zmluvné dohody s poskytovateľmi služieb elektromobility a účastníci trhu s elektrinou by mali mať právo na informácie a objasnenia o tom, ako podmienky zmluvy ovplyvnia používanie ich vozidla a stav jeho batérie. Poskytovatelia služieb elektromobility a účastníci trhu s elektrinou by používateľom elektrických vozidiel mali jednoznačne vysvetliť systém odmeňovania za služby flexibility, vyrovnávacie služby a služby uskladňovania, ktoré používaním svojho elektrického vozidla poskytujú elektrizačnej sústave a trhu. Používatelia elektrických vozidiel takisto musia mať zabezpečené svoje práva ako spotrebitelia, keď uzatvárajú takéto zmluvy, a to predovšetkým vzhľadom na ochranu osobných údajov, ako je poloha a jazdné návyky pri používaní svojho vozidla. Ich preferencie vzhľadom na typ elektriny zakúpenej pre ich elektrické vozidlo, ako aj iné preferencie, môžu rovnako byť súčasťou týchto zmlúv. Z uvedených dôvodov je dôležité
  zabezpečiť čo najefektívnejšie využívanie infraštruktúry nabíjacích staníc, ktorá sa má zaviesť
  .
  V záujme zvýšenia dôvery spotrebiteľov v e-mobilitu je nevyhnutné,
  aby používatelia elektrických vozidiel mohli svoje predplatné využiť pri mnohých nabíjacích staniciach. To umožní aj ich poskytovateľom služieb optimálne integrovať elektrické vozidlo do elektrizačnej sústavy pomocou predvídavého plánovania a stimulov založených na preferenciách používateľov elektrických vozidiel. Je to v súlade aj so zásadami energetického systému orientovaného na spotrebiteľa a založeného na výrobcoch a spotrebiteľoch v jednej osobe, ako aj s právom používateľov elektrických vozidiel ako koncových odberateľov na výber dodávateľa, ktoré vyplýva z ustanovení smernice (EÚ) 2019/944. |
| --- | --- |

(18)

Používatelia elektrických vozidiel uzatvárajúci zmluvné dohody s poskytovateľmi služieb elektromobility a účastníci trhu s elektrinou by mali mať právo na informácie a objasnenia o tom, ako podmienky zmluvy ovplyvnia používanie ich vozidla a stav jeho batérie. Poskytovatelia služieb elektromobility a účastníci trhu s elektrinou by používateľom elektrických vozidiel mali jednoznačne vysvetliť systém odmeňovania za služby flexibility, vyrovnávacie služby a služby uskladňovania, ktoré používaním svojho elektrického vozidla poskytujú elektrizačnej sústave a trhu. Používatelia elektrických vozidiel takisto musia mať zabezpečené svoje práva ako spotrebitelia, keď uzatvárajú takéto zmluvy, a to predovšetkým vzhľadom na ochranu osobných údajov, ako je poloha a jazdné návyky pri používaní svojho vozidla. Ich preferencie vzhľadom na typ elektriny zakúpenej pre ich elektrické vozidlo, ako aj iné preferencie, môžu rovnako byť súčasťou týchto zmlúv. Z uvedených dôvodov je dôležité
  zabezpečiť čo najefektívnejšie využívanie infraštruktúry nabíjacích staníc, ktorá sa má zaviesť
  .
  V záujme zvýšenia dôvery spotrebiteľov v e-mobilitu je nevyhnutné,
  aby používatelia elektrických vozidiel mohli svoje predplatné využiť pri mnohých nabíjacích staniciach. To umožní aj ich poskytovateľom služieb optimálne integrovať elektrické vozidlo do elektrizačnej sústavy pomocou predvídavého plánovania a stimulov založených na preferenciách používateľov elektrických vozidiel. Je to v súlade aj so zásadami energetického systému orientovaného na spotrebiteľa a založeného na výrobcoch a spotrebiteľoch v jednej osobe, ako aj s právom používateľov elektrických vozidiel ako koncových odberateľov na výber dodávateľa, ktoré vyplýva z ustanovení smernice (EÚ) 2019/944.

| (18a) | Okrem batérií pre domácnosti a elektrické vozidlá majú veľký potenciál, pokiaľ ide o reakciu na dopyt, rôzne ďalšie zariadenia, ako sú inteligentné zariadenia na vykurovanie a chladenie, nádrže na teplú vodu, zásobníky tepelnej energie a iné inteligentné zariadenia, a tento potenciál by sa mal bezodkladne využívať, aby spotrebitelia mohli do energetického systému poskytovať flexibilitu. Preto je potrebné zaviesť opatrenia umožňujúce prístup používateľov, ako aj tretích strán konajúcich v mene vlastníkov a používateľov, ako sú účastníci trhu s elektrinou, k údajom relevantným z hľadiska reakcie na dopyt v reálnom čase, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(18a)

Okrem batérií pre domácnosti a elektrické vozidlá majú veľký potenciál, pokiaľ ide o reakciu na dopyt, rôzne ďalšie zariadenia, ako sú inteligentné zariadenia na vykurovanie a chladenie, nádrže na teplú vodu, zásobníky tepelnej energie a iné inteligentné zariadenia, a tento potenciál by sa mal bezodkladne využívať, aby spotrebitelia mohli do energetického systému poskytovať flexibilitu. Preto je potrebné zaviesť opatrenia umožňujúce prístup používateľov, ako aj tretích strán konajúcich v mene vlastníkov a používateľov, ako sú účastníci trhu s elektrinou, k údajom relevantným z hľadiska reakcie na dopyt v reálnom čase, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne a v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679.

| (19) | Distribuované a 
  decentralizované zariadenia na výrobu, reakcia na dopyt a uskladňovacie zariadenia,
  ako sú batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel, inteligentné systémy na vykurovanie a chladenie a iné inteligentné prístroje
  a zásobníky tepelnej energie
  majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto zariadení a súvisiacich služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky decentralizovaných výrobných a uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých týchto uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam.
  Členské štáty by takisto mali zabezpečiť rovnaké podmienky pre menších účastníkov trhu, najmä komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, aby sa mohli zúčastňovať na trhu bez toho, aby čelili neprimeranej administratívnej alebo regulačnej záťaži. |
| --- | --- |

(19)

Distribuované a 
  decentralizované zariadenia na výrobu, reakcia na dopyt a uskladňovacie zariadenia,
  ako sú batérie do domácností a batérie elektrických vozidiel, inteligentné systémy na vykurovanie a chladenie a iné inteligentné prístroje
  a zásobníky tepelnej energie
  majú potenciál poskytovať sieti nezanedbateľné služby flexibility a vyrovnávacie služby prostredníctvom agregácie. S cieľom uľahčiť vývoj takýchto zariadení a súvisiacich služieb by sa regulačné ustanovenia týkajúce sa prepájania a prevádzky decentralizovaných výrobných a uskladňovacích zariadení mali skoncipovať tak, aby sa neobmedzil potenciál všetkých týchto uskladňovacích zariadení vrátane malých a mobilných, aby sa mohli poskytovať služby flexibility a vyrovnávacie služby systému a prispeli k ďalšiemu rozšíreniu elektriny z obnoviteľných zdrojov, v porovnaní s väčšími, stacionárnymi uskladňovacími zariadeniam.
  Členské štáty by takisto mali zabezpečiť rovnaké podmienky pre menších účastníkov trhu, najmä komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, aby sa mohli zúčastňovať na trhu bez toho, aby čelili neprimeranej administratívnej alebo regulačnej záťaži.

| (20) | Nabíjacie stanice, kde elektrické vozidlá spravidla parkujú dlhší čas, napríklad keď ľudia parkujú v mieste bydliska alebo pracoviska, sú mimoriadne dôležité pre integráciu energetického systému, preto treba zabezpečiť inteligentné
  a obojsmerné
  nabíjacie funkcie.
  Mali by sa prijať osobitné iniciatívy s cieľom zvýšiť počet nabíjacích staníc vo vidieckych a riedko osídlených oblastiach a zabezpečiť primeranú distribúciu v najodľahlejších a horských oblastiach.
  Z tohto hľadiska je pre integráciu elektrických vozidiel do elektrizačnej sústavy mimoriadne dôležitá prevádzka bežnej nabíjacej infraštruktúry, ktorá nie je verejne prístupná,
  napríklad prostredníctvom inteligentných meracích systémov
  , pretože sa nachádza v miestach opakovaného dlhodobejšieho parkovania elektrických vozidiel, napríklad v budovách s obmedzeným prístupom, parkoviskách pre zamestnancov alebo parkovacích zariadeniach prenajímaných fyzickým alebo právnickým osobám. |
| --- | --- |

(20)

Nabíjacie stanice, kde elektrické vozidlá spravidla parkujú dlhší čas, napríklad keď ľudia parkujú v mieste bydliska alebo pracoviska, sú mimoriadne dôležité pre integráciu energetického systému, preto treba zabezpečiť inteligentné
  a obojsmerné
  nabíjacie funkcie.
  Mali by sa prijať osobitné iniciatívy s cieľom zvýšiť počet nabíjacích staníc vo vidieckych a riedko osídlených oblastiach a zabezpečiť primeranú distribúciu v najodľahlejších a horských oblastiach.
  Z tohto hľadiska je pre integráciu elektrických vozidiel do elektrizačnej sústavy mimoriadne dôležitá prevádzka bežnej nabíjacej infraštruktúry, ktorá nie je verejne prístupná,
  napríklad prostredníctvom inteligentných meracích systémov
  , pretože sa nachádza v miestach opakovaného dlhodobejšieho parkovania elektrických vozidiel, napríklad v budovách s obmedzeným prístupom, parkoviskách pre zamestnancov alebo parkovacích zariadeniach prenajímaných fyzickým alebo právnickým osobám.

| (21) | Na priemysel pripadá 25 % spotreby energie v Únii a je hlavným spotrebiteľom vykurovania a chladenia, ktoré je v súčasnosti na 91 % pokryté fosílnymi palivami. 50 % dopytu po vykurovaní a chladení sa však orientuje na nízke teploty (<200 oC), pre ktoré existujú nákladovo efektívne možnosti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane prostredníctvom
  priamej
  elektrifikácie
  z obnoviteľných zdrojov, priemyselných tepelných čerpadiel a geotermálnych riešení
  . Navyše priemysel používa neobnoviteľné zdroje ako surovinu na napríklad výrobu ocele alebo chemikálií. Súčasné priemyselné investičné rozhodnutia určujú budúce priemyselné procesy a možnosti v oblasti energetiky, ktoré priemysel môže zvážiť, preto je dôležité, aby dané investičné rozhodnutia boli nadčasové
  a
  nevytvárali
  uviaznuté aktíva
  . Preto by sa mali zaviesť referenčné hodnoty, aby sa vytvorili stimuly pre priemysel na prechod na výrobné procesy založené na obnoviteľných zdrojoch, ktoré nielen budú fungovať na energiu z obnoviteľných zdrojov, ale takisto využívať obnoviteľné suroviny, ako je obnoviteľný vodík. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Na priemysel pripadá 25 % spotreby energie v Únii a je hlavným spotrebiteľom vykurovania a chladenia, ktoré je v súčasnosti na 91 % pokryté fosílnymi palivami. 50 % dopytu po vykurovaní a chladení sa však orientuje na nízke teploty (<200 oC), pre ktoré existujú nákladovo efektívne možnosti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane prostredníctvom
  priamej
  elektrifikácie
  z obnoviteľných zdrojov, priemyselných tepelných čerpadiel a geotermálnych riešení
  . Navyše priemysel používa neobnoviteľné zdroje ako surovinu na napríklad výrobu ocele alebo chemikálií. Súčasné priemyselné investičné rozhodnutia určujú budúce priemyselné procesy a možnosti v oblasti energetiky, ktoré priemysel môže zvážiť, preto je dôležité, aby dané investičné rozhodnutia boli nadčasové
  a
  nevytvárali
  uviaznuté aktíva
  . Preto by sa mali zaviesť referenčné hodnoty, aby sa vytvorili stimuly pre priemysel na prechod na výrobné procesy založené na obnoviteľných zdrojoch, ktoré nielen budú fungovať na energiu z obnoviteľných zdrojov, ale takisto využívať obnoviteľné suroviny, ako je obnoviteľný vodík. ▌

| (21a) | Členské štáty by mali podporovať potrebné nástroje územného plánovania, ktoré klasifikujú poľnohospodársku pôdu a identifikujú pôdu vysokej poľnohospodárskej hodnoty podľa edafologických charakteristík. Členské štáty musia vo svojich politikách rozvoja a podpory energie z obnoviteľných zdrojov zachovať využitie takejto pôdy na poľnohospodárske a živočíšne účely. |
| --- | --- |

(21a)

Členské štáty by mali podporovať potrebné nástroje územného plánovania, ktoré klasifikujú poľnohospodársku pôdu a identifikujú pôdu vysokej poľnohospodárskej hodnoty podľa edafologických charakteristík. Členské štáty musia vo svojich politikách rozvoja a podpory energie z obnoviteľných zdrojov zachovať využitie takejto pôdy na poľnohospodárske a živočíšne účely.

| (22) | Pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti možno
  palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle. Používanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov
  v priemyselných procesoch, ktoré sa ťažko elektrifikujú,
  a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu
  v týchto priemyselných odvetviach
  by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica. |
| --- | --- |

(22)

Pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti možno
  palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívať na energetické účely, ale rovnako aj na iné účely, a to ako suroviny napríklad v oceliarskom alebo chemickom priemysle. Používanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na oba účely znamená úplné využitie ich potenciálu nahradiť fosílne palivá používané ako surovina a znížiť emisie skleníkových plynov
  v priemyselných procesoch, ktoré sa ťažko elektrifikujú,
  a teda by sa malo začleniť do cieľovej hodnoty používania palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Vnútroštátne opatrenia na podporu zavádzania obnoviteľných palív nebiologického pôvodu
  v týchto priemyselných odvetviach
  by nemali viesť k čistému nárastu miery znečisťovania v dôsledku zvýšeného dopytu po výrobe elektriny, ktorej potreby uspokojujú najviac znečisťujúce fosílne palivá, ako uhlie, nafta, hnedé uhlie, ropa, rašelina a roponosná bridlica.

| (22a) | Ako sa uvádza v vodíkovej stratégii EÚ, nízkouhlíkové palivá a nízkouhlíkový vodík môžu zohrávať úlohu pri energetickej transformácii s cieľom znížiť emisie existujúcich palív. Keďže nízkouhlíkové palivá a nízkouhlíkový vodík nie sú palivá z obnoviteľných zdrojov, revízia smernice (EÚ).../... [smernica o plyne a vodíku] by mala vymedziť doplňujúce ustanovenia o úlohe nízkouhlíkových palív a nízkouhlíkového vodíka s cieľom dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050. |
| --- | --- |

(22a)

Ako sa uvádza v vodíkovej stratégii EÚ, nízkouhlíkové palivá a nízkouhlíkový vodík môžu zohrávať úlohu pri energetickej transformácii s cieľom znížiť emisie existujúcich palív. Keďže nízkouhlíkové palivá a nízkouhlíkový vodík nie sú palivá z obnoviteľných zdrojov, revízia smernice (EÚ).../... [smernica o plyne a vodíku] by mala vymedziť doplňujúce ustanovenia o úlohe nízkouhlíkových palív a nízkouhlíkového vodíka s cieľom dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050.

| (23) | Zvýšenie ambícií v odvetví vykurovania a chladenia je predpokladom dosiahnutia celkovej cieľovej hodnoty energie z obnoviteľných zdrojov, vzhľadom na skutočnosť, že na vykurovanie a chladenie pripadá približne polovica spotreby energie Únie, čo zahŕňa širokú škálu konečnej spotreby a technológií v budovách, priemysle a diaľkovom vykurovaní a chladení. V snahe urýchliť zvyšovanie podielu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení by mal ako minimálna požiadavka pre všetky členské štáty byť záväzný nárast o 1,1
  , ▌ pričom orientačný cieľ by sa mal podľa REPowerEU zvýšiť na 2,3
  . V prípade tých členských štátov, ktoré v odvetví vykurovania a chladenia už dosiahli vyše 50 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov, by mala zostať zachovaná možnosť uplatniť polovičnú ročnú záväznú mieru nárastu a členské štáty, ktoré dosiahli minimálne 60 % podiel, môžu každý takýto podiel vykázať ako splnenie priemernej ročnej miery nárastu v súlade s článkom 23 ods. 2 písm. b) a c).
  Členské štáty by mali za účasti miestnych a regionálnych orgánov v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti vykonať posúdenie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia a využívania odpadového tepla a chladu.
  Navyše by sa mali stanoviť zvýšenia jednotlivých členských štátov, aby sa rozdelilo dodatočné úsilie o žiadanú úroveň podielu obnoviteľných zdrojov energie v roku 2030 medzi členské štáty na základe HDP a nákladovej efektívnosti. Dlhší zoznam rozmanitých opatrení by sa mal zahrnúť aj do smernice (EÚ) 2018/2001, aby sa uľahčilo zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie v odvetví vykurovania a chladenia. Členské štáty by mali vykonávať
  tri
  opatrenia z daného zoznamu.
  Pri prijímaní a vykonávaní týchto opatrení by členské štáty mali zabezpečiť, aby boli prístupné pre všetkých spotrebiteľov, najmä pre tých, ktorí žijú v domácnostiach s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach, a mali by vyžadovať, aby sa významný podiel opatrení vykonával prednostne v domácnostiach s nízkymi príjmami ohrozenými energetickou chudobou a v oblasti sociálneho bývania. [PN 38] |
| --- | --- |

(23)

Zvýšenie ambícií v odvetví vykurovania a chladenia je predpokladom dosiahnutia celkovej cieľovej hodnoty energie z obnoviteľných zdrojov, vzhľadom na skutočnosť, že na vykurovanie a chladenie pripadá približne polovica spotreby energie Únie, čo zahŕňa širokú škálu konečnej spotreby a technológií v budovách, priemysle a diaľkovom vykurovaní a chladení. V snahe urýchliť zvyšovanie podielu energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení by mal ako minimálna požiadavka pre všetky členské štáty byť záväzný nárast o 1,1
  , ▌ pričom orientačný cieľ by sa mal podľa REPowerEU zvýšiť na 2,3
  . V prípade tých členských štátov, ktoré v odvetví vykurovania a chladenia už dosiahli vyše 50 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov, by mala zostať zachovaná možnosť uplatniť polovičnú ročnú záväznú mieru nárastu a členské štáty, ktoré dosiahli minimálne 60 % podiel, môžu každý takýto podiel vykázať ako splnenie priemernej ročnej miery nárastu v súlade s článkom 23 ods. 2 písm. b) a c).
  Členské štáty by mali za účasti miestnych a regionálnych orgánov v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti vykonať posúdenie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia a využívania odpadového tepla a chladu.
  Navyše by sa mali stanoviť zvýšenia jednotlivých členských štátov, aby sa rozdelilo dodatočné úsilie o žiadanú úroveň podielu obnoviteľných zdrojov energie v roku 2030 medzi členské štáty na základe HDP a nákladovej efektívnosti. Dlhší zoznam rozmanitých opatrení by sa mal zahrnúť aj do smernice (EÚ) 2018/2001, aby sa uľahčilo zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie v odvetví vykurovania a chladenia. Členské štáty by mali vykonávať
  tri
  opatrenia z daného zoznamu.
  Pri prijímaní a vykonávaní týchto opatrení by členské štáty mali zabezpečiť, aby boli prístupné pre všetkých spotrebiteľov, najmä pre tých, ktorí žijú v domácnostiach s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach, a mali by vyžadovať, aby sa významný podiel opatrení vykonával prednostne v domácnostiach s nízkymi príjmami ohrozenými energetickou chudobou a v oblasti sociálneho bývania. [PN 38]

| (24) | S cieľom zabezpečiť, aby spolu s väčšou úlohou vykurovania a chladenia spotrebitelia dostávali lepšie informácie, je vhodné objasniť a posilniť zverejňovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie a 
  súvisiacich emisií skleníkových plynov, ako aj
  energetickej efektívnosti týchto systémov. |
| --- | --- |

(24)

S cieľom zabezpečiť, aby spolu s väčšou úlohou vykurovania a chladenia spotrebitelia dostávali lepšie informácie, je vhodné objasniť a posilniť zverejňovanie podielu obnoviteľných zdrojov energie a 
  súvisiacich emisií skleníkových plynov, ako aj
  energetickej efektívnosti týchto systémov.

| (24a) | Poľnohospodársky sektor má potenciál na výrobu ďalšej elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Táto elektrina z obnoviteľných zdrojov sa vyrába decentralizovaným spôsobom, čo je príležitosť v rámci energetickej transformácie. Aby bolo možné túto elektrinu dodať do siete, musí mať táto sieť dostatočnú kapacitu. Vo vidieckych oblastiach sa však sieť často končí, a preto nemá dostatočnú kapacitu na prijatie ďalšej elektrickej energie. Posilnenie siete vo vidieckych oblastiach by sa malo dôrazne podporovať, aby poľnohospodárske podniky mohli skutočne naplniť svoj potenciálny príspevok k energetickej transformácii prostredníctvom decentralizovanej výroby elektrickej energie. |
| --- | --- |

(24a)

Poľnohospodársky sektor má potenciál na výrobu ďalšej elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Táto elektrina z obnoviteľných zdrojov sa vyrába decentralizovaným spôsobom, čo je príležitosť v rámci energetickej transformácie. Aby bolo možné túto elektrinu dodať do siete, musí mať táto sieť dostatočnú kapacitu. Vo vidieckych oblastiach sa však sieť často končí, a preto nemá dostatočnú kapacitu na prijatie ďalšej elektrickej energie. Posilnenie siete vo vidieckych oblastiach by sa malo dôrazne podporovať, aby poľnohospodárske podniky mohli skutočne naplniť svoj potenciálny príspevok k energetickej transformácii prostredníctvom decentralizovanej výroby elektrickej energie.

| (24b) | Malé zariadenia na výrobu energie v poľnohospodárskych podnikoch majú obrovský potenciál zvýšiť obehovosť na farmách tým, že transformujú odpad a zvyškové toky z fariem, okrem iného hnoj, na teplo a elektrinu. Preto by sa mali odstrániť všetky prekážky, aby sa poľnohospodári povzbudili k investíciám do týchto technológií smerujúcich k obehovému hospodárstvu, ako sú napríklad skryté vyhnívacie nádrže. Jednou z týchto prekážok je zhodnocovanie zvyškov procesu, napríklad RENURE, ako aj síranu amónneho, ktoré by sa mali dať kategorizovať a používať ako hnojivá. |
| --- | --- |

(24b)

Malé zariadenia na výrobu energie v poľnohospodárskych podnikoch majú obrovský potenciál zvýšiť obehovosť na farmách tým, že transformujú odpad a zvyškové toky z fariem, okrem iného hnoj, na teplo a elektrinu. Preto by sa mali odstrániť všetky prekážky, aby sa poľnohospodári povzbudili k investíciám do týchto technológií smerujúcich k obehovému hospodárstvu, ako sú napríklad skryté vyhnívacie nádrže. Jednou z týchto prekážok je zhodnocovanie zvyškov procesu, napríklad RENURE, ako aj síranu amónneho, ktoré by sa mali dať kategorizovať a používať ako hnojivá.

| (25) | Moderné systémy diaľkového vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie preukázali potenciál poskytovať nákladovo efektívne riešenia na integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšenú energetickú efektívnosť a integráciu energetického systému, čo uľahčuje celkovú dekarbonizáciu odvetvia vykurovania a chladenia. Aby sa zaručilo využitie tohto potenciálu, ročný nárast podielu energie z obnoviteľných zdrojov a/alebo odpadového tepla využívaných v diaľkovom vykurovaní a chladní by sa mal zvýšiť z 1 percentuálneho bodu na
  2,3
  bez toho, aby sa zmenila orientačná povaha takéhoto zvýšenia pri zohľadnení nerovnomerného vývoja tohto typu sietí v Únii. |
| --- | --- |

(25)

Moderné systémy diaľkového vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie preukázali potenciál poskytovať nákladovo efektívne riešenia na integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, zvýšenú energetickú efektívnosť a integráciu energetického systému, čo uľahčuje celkovú dekarbonizáciu odvetvia vykurovania a chladenia. Aby sa zaručilo využitie tohto potenciálu, ročný nárast podielu energie z obnoviteľných zdrojov a/alebo odpadového tepla využívaných v diaľkovom vykurovaní a chladní by sa mal zvýšiť z 1 percentuálneho bodu na
  2,3
  bez toho, aby sa zmenila orientačná povaha takéhoto zvýšenia pri zohľadnení nerovnomerného vývoja tohto typu sietí v Únii.

| (26) | V snahe zohľadniť zvýšený význam diaľkového vykurovania a chladenia i potrebu orientovať vývoj týchto sústav na integráciu väčšieho objemu energie z obnoviteľných zdrojov je vhodné stanoviť požiadavky na zabezpečenie pripojenia dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, ktorí sú tretími stranami, k sieťovým systémom diaľkového vykurovania alebo chladenia s výkonom nad 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

V snahe zohľadniť zvýšený význam diaľkového vykurovania a chladenia i potrebu orientovať vývoj týchto sústav na integráciu väčšieho objemu energie z obnoviteľných zdrojov je vhodné stanoviť požiadavky na zabezpečenie pripojenia dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, ktorí sú tretími stranami, k sieťovým systémom diaľkového vykurovania alebo chladenia s výkonom nad 25 MW.

| (27) | Odpadové teplo a chlad sa nevyužívajú v dostatočnej miere napriek tomu, že sú široko dostupné, dôsledkom čoho je plytvanie zdrojmi, nižšia energetická efektívnosť v národných energetických systémoch a vyššia spotreba energie v Únii, než je potrebná. Požiadavky na užšiu koordináciu medzi prevádzkovateľmi diaľkového vykurovania a chladenia, priemyselnými odvetviami a tretím sektorom a miestnymi orgánmi by mohli uľahčiť dialóg a spoluprácu potrebné na využívanie potenciálu nákladovo efektívneho odpadového tepla a chladu prostredníctvom systémov diaľkového vykurovania a chladenia. |
| --- | --- |

(27)

Odpadové teplo a chlad sa nevyužívajú v dostatočnej miere napriek tomu, že sú široko dostupné, dôsledkom čoho je plytvanie zdrojmi, nižšia energetická efektívnosť v národných energetických systémoch a vyššia spotreba energie v Únii, než je potrebná. Požiadavky na užšiu koordináciu medzi prevádzkovateľmi diaľkového vykurovania a chladenia, priemyselnými odvetviami a tretím sektorom a miestnymi orgánmi by mohli uľahčiť dialóg a spoluprácu potrebné na využívanie potenciálu nákladovo efektívneho odpadového tepla a chladu prostredníctvom systémov diaľkového vykurovania a chladenia.

| (28) | S cieľom zabezpečiť, aby sa diaľkové vykurovanie a chladenie plne začlenili do integrácie energetického systému, je potrebné rozšíriť spoluprácu s prevádzkovateľmi distribučnej sústavy aj na prevádzkovateľov prenosovej sústavy a rozšíriť rozsah spolupráce aj na plánovanie investícií do sietí a trhov v záujme lepšieho využívania potenciálu diaľkového vykurovania a chladenia na poskytovanie služieb flexibility na trhoch s elektrinou. Mala by sa umožniť aj ďalšia spolupráca s prevádzkovateľmi plynárenskej siete vrátane vodíkovej a iných energetických sietí, aby sa zabezpečila širšia integrácia všetkých energetických nosičov a ich nákladovo čo najefektívnejšie využívanie. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť, aby sa diaľkové vykurovanie a chladenie plne začlenili do integrácie energetického systému, je potrebné rozšíriť spoluprácu s prevádzkovateľmi distribučnej sústavy aj na prevádzkovateľov prenosovej sústavy a rozšíriť rozsah spolupráce aj na plánovanie investícií do sietí a trhov v záujme lepšieho využívania potenciálu diaľkového vykurovania a chladenia na poskytovanie služieb flexibility na trhoch s elektrinou. Mala by sa umožniť aj ďalšia spolupráca s prevádzkovateľmi plynárenskej siete vrátane vodíkovej a iných energetických sietí, aby sa zabezpečila širšia integrácia všetkých energetických nosičov a ich nákladovo čo najefektívnejšie využívanie.

| (29) | Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy, ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. |
| --- | --- |

(29)

Používanie palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave môže prispieť k dekarbonizácii odvetvia dopravy v Únii nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť, okrem iného, aj diverzifikáciu dodávok energie v tomto odvetví a zároveň podporovať inováciu, rast a tvorbu pracovných miest v hospodárstve Únie a znížiť závislosť od dovozu energie. V snahe dosiahnuť prísnejšiu cieľovú hodnotu emisií skleníkových plynov, ktorú vytýčila Únia, by sa mala zvýšiť úroveň energie z obnoviteľných zdrojov dodávanej všetkým spôsobom dopravy v Únii. Ak sa cieľová hodnota v doprave vyjadrí ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov, vytvorili by sa stimuly na zvýšenie používania nákladovo najefektívnejších a najvýkonnejších palív z hľadiska úspor skleníkových plynov v doprave. Okrem toho by cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov stimulovala inováciu a prispela k stanoveniu jednoznačnej referenčnej hodnoty na porovnávanie typov palív a elektriny z obnoviteľných zdrojov v závislosti od ich intenzity skleníkových plynov. Zároveň by zvýšenie úrovne cieľovej hodnoty pokročilých biopalív a bioplynu stanovenej na základe energie a zavedenie cieľovej hodnoty pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu zaručili zvýšené používanie palív z obnoviteľných zdrojov s najmenším vplyvom na životné prostredie v spôsoboch dopravy, ktoré sa dajú ťažko elektrifikovať. Dosiahnutie daných cieľových hodnôt by sa malo zaručiť prostredníctvom povinností uložených dodávateľom palív, ako aj inými opatreniami zahrnutými v [nariadení (EÚ) 2021/XXX o používaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave – FuelEU Maritime a v nariadení (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu]. Špecializované povinnosti dodávateľov leteckého paliva by sa mali stanoviť len podľa [nariadenia (EÚ) 2021/XXX o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu].

| (29a) | Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na strategický význam odvetvia dopravy. Zavedenie zelených jazdných pruhov, ktoré zaručili bezpečné dodávateľské reťazce pre zdravotnú starostlivosť a pohotovostné služby, základné dodávky potravín a farmaceutické výrobky, bolo osvedčeným postupom, ktorý by mal mať v budúcnosti prednosť pred znižovaním emisií v čase krízy. |
| --- | --- |

(29a)

Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na strategický význam odvetvia dopravy. Zavedenie zelených jazdných pruhov, ktoré zaručili bezpečné dodávateľské reťazce pre zdravotnú starostlivosť a pohotovostné služby, základné dodávky potravín a farmaceutické výrobky, bolo osvedčeným postupom, ktorý by mal mať v budúcnosti prednosť pred znižovaním emisií v čase krízy.

| (29b) | Používanie alebo inštalácia systémov s pomocným veterným pohonom a s veterným pohonom sa považuje za obnoviteľný zdroj energie a jedno z riešení dekarbonizácie v oblasti námornej dopravy. |
| --- | --- |

(29b)

Používanie alebo inštalácia systémov s pomocným veterným pohonom a s veterným pohonom sa považuje za obnoviteľný zdroj energie a jedno z riešení dekarbonizácie v oblasti námornej dopravy.

| (30) | Elektromobilita bude zohrávať dôležitú úlohu pri dekarbonizácii odvetvia dopravy. Členské štáty by na podporu ďalšieho rozvoja elektromobility mali zriadiť mechanizmus kreditov, ktorý prevádzkovateľom nabíjacích staníc dostupných pre verejnosť umožní dodávať elektrinu
  alebo energiu
  z obnoviteľných zdrojov, a prispieť tak k plneniu povinnosti, ktorú členské štáty uložili dodávateľom palív.
  Členské štáty môžu do tohto mechanizmu zahrnúť súkromné nabíjacie stanice, ak je možné preukázať, že elektrická energia z obnoviteľných zdrojov dodávaná týmto nabíjacím staniciam sa poskytuje výlučne elektrickým vozidlám.
  Pri podporovaní elektriny v doprave pomocou takéhoto mechanizmu je dôležité, aby členské štáty aj naďalej vytyčovali vysokú úroveň ambícií v dekarbonizácii svojho mixu kvapalných palív,
  najmä v ťažko dekarbonizovateľných odvetviach dopravy, ako sú letecká a námorná doprava, v ktorých je priama elektrifikácia oveľa ťažšia
  . |
| --- | --- |

(30)

Elektromobilita bude zohrávať dôležitú úlohu pri dekarbonizácii odvetvia dopravy. Členské štáty by na podporu ďalšieho rozvoja elektromobility mali zriadiť mechanizmus kreditov, ktorý prevádzkovateľom nabíjacích staníc dostupných pre verejnosť umožní dodávať elektrinu
  alebo energiu
  z obnoviteľných zdrojov, a prispieť tak k plneniu povinnosti, ktorú členské štáty uložili dodávateľom palív.
  Členské štáty môžu do tohto mechanizmu zahrnúť súkromné nabíjacie stanice, ak je možné preukázať, že elektrická energia z obnoviteľných zdrojov dodávaná týmto nabíjacím staniciam sa poskytuje výlučne elektrickým vozidlám.
  Pri podporovaní elektriny v doprave pomocou takéhoto mechanizmu je dôležité, aby členské štáty aj naďalej vytyčovali vysokú úroveň ambícií v dekarbonizácii svojho mixu kvapalných palív,
  najmä v ťažko dekarbonizovateľných odvetviach dopravy, ako sú letecká a námorná doprava, v ktorých je priama elektrifikácia oveľa ťažšia
  .

| (30a) | Vodík sa môže využívať ako surovina alebo zdroj energie v priemyselných a chemických procesoch a v leteckej a námornej doprave, čím sa dekarbonizujú odvetvia, v ktorých priama elektrifikácia nie je technologicky možná alebo konkurencieschopná, ako aj na uskladnenie energie, aby sa v prípade potreby vyvážil energetický systém, čím by zohrával významnú úlohu v integrácii energetického systému. |
| --- | --- |

(30a)

Vodík sa môže využívať ako surovina alebo zdroj energie v priemyselných a chemických procesoch a v leteckej a námornej doprave, čím sa dekarbonizujú odvetvia, v ktorých priama elektrifikácia nie je technologicky možná alebo konkurencieschopná, ako aj na uskladnenie energie, aby sa v prípade potreby vyvážil energetický systém, čím by zohrával významnú úlohu v integrácii energetického systému.

| (30b) | Regulačný rámec Únie a iniciatívy zamerané na dosiahnutie cieľov znižovania emisií skleníkových plynov by mali podporovať priemysel pri prechode na udržateľnejší európsky energetický systém, najmä pri stanovovaní nových cieľov a prahových hodnôt výroby. |
| --- | --- |

(30b)

Regulačný rámec Únie a iniciatívy zamerané na dosiahnutie cieľov znižovania emisií skleníkových plynov by mali podporovať priemysel pri prechode na udržateľnejší európsky energetický systém, najmä pri stanovovaní nových cieľov a prahových hodnôt výroby.

| (31) | Politika Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je zameraná na prispievanie k dosahovaniu cieľov zmiernenia zmeny klímy Európskej únie z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov. Pri napĺňaní tohto cieľa je mimoriadne dôležité prispievať aj k širším environmentálnym cieľom, a predovšetkým k prevencii straty biodiverzity, na ktorú má negatívny vplyv nepriama zmena využívania pôdy spojená s výrobou určitých biopalív, biokvapalín a palív z biomasy.
  Aj nedostatočné plánovanie zariadení veľkých projektov v oblasti veternej alebo fotovoltickej energie môže mať nežiaduci vplyv na biodiverzitu, krajinu a miestne spoločenstvá. Mali by sa zohľadniť aj nepriame účinky odlesňovania a zhutňovania pôdy, účinky veterných turbín a konflikty spojené s využívaním pôdy v súvislosti so solárnymi parkmi.
  Prínos k týmto cieľom v oblasti klímy a životného prostredia predstavuje silný a dlhodobý medzigeneračný záujem pre občanov Únie i zákonodarcu Únie.
  Únia by tak mala podporovať palivá v množstvách, ktoré vyvažujú potrebné ambície s potrebou zabrániť tomu, aby prispievali k priamej a nepriamej zmene vo využívaní pôdy.
  Preto by zmeny v spôsobe výpočtu cieľovej hodnoty v doprave nemali ovplyvniť limity stanovené pre vykazovanie tohto cieľa pre určité palivá vyrábané z potravinárskych a krmovinárskych plodín na jednej strane a na druhej strane palivá s vysokým rizikom vyplývajúcim z nepriamej zmeny využívania pôdy. Navyše by členské štáty v snahe nestimulovať používanie biopalív a bioplynu vyrábaných z potravinárskych a krmovinárskych plodín v doprave
  a zohľadniť vojnu na Ukrajine
  mali aj naďalej mať možnosť vybrať si, či ich budú započítavať do cieľovej hodnoty stanovenej pre dopravu. Ak ich započítavať nebudú, môžu zodpovedajúcim spôsobom znížiť cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov, pričom sa vychádza z predpokladu, že s biopalivom založeným na potravinárskych a krmovinárskych plodinách sa dosahuje 50 % úspora emisií skleníkových plynov, čo zodpovedá typickým hodnotám stanoveným v prílohe k tejto smernici vzhľadom na úspory emisií skleníkových plynov najrelevantnejších postupov výroby biopalív založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ako aj minimálnym limitným hodnotám úspor platným pre väčšinu zariadení vyrábajúcich takéto biopalivá.
  Okrem toho by členské štáty mali zvážiť aj zabezpečenie dodatočných dodávok potravín s cieľom stabilizovať svetové trhy s potravinovými komoditami. |
| --- | --- |

(31)

Politika Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je zameraná na prispievanie k dosahovaniu cieľov zmiernenia zmeny klímy Európskej únie z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov. Pri napĺňaní tohto cieľa je mimoriadne dôležité prispievať aj k širším environmentálnym cieľom, a predovšetkým k prevencii straty biodiverzity, na ktorú má negatívny vplyv nepriama zmena využívania pôdy spojená s výrobou určitých biopalív, biokvapalín a palív z biomasy.
  Aj nedostatočné plánovanie zariadení veľkých projektov v oblasti veternej alebo fotovoltickej energie môže mať nežiaduci vplyv na biodiverzitu, krajinu a miestne spoločenstvá. Mali by sa zohľadniť aj nepriame účinky odlesňovania a zhutňovania pôdy, účinky veterných turbín a konflikty spojené s využívaním pôdy v súvislosti so solárnymi parkmi.
  Prínos k týmto cieľom v oblasti klímy a životného prostredia predstavuje silný a dlhodobý medzigeneračný záujem pre občanov Únie i zákonodarcu Únie.
  Únia by tak mala podporovať palivá v množstvách, ktoré vyvažujú potrebné ambície s potrebou zabrániť tomu, aby prispievali k priamej a nepriamej zmene vo využívaní pôdy.
  Preto by zmeny v spôsobe výpočtu cieľovej hodnoty v doprave nemali ovplyvniť limity stanovené pre vykazovanie tohto cieľa pre určité palivá vyrábané z potravinárskych a krmovinárskych plodín na jednej strane a na druhej strane palivá s vysokým rizikom vyplývajúcim z nepriamej zmeny využívania pôdy. Navyše by členské štáty v snahe nestimulovať používanie biopalív a bioplynu vyrábaných z potravinárskych a krmovinárskych plodín v doprave
  a zohľadniť vojnu na Ukrajine
  mali aj naďalej mať možnosť vybrať si, či ich budú započítavať do cieľovej hodnoty stanovenej pre dopravu. Ak ich započítavať nebudú, môžu zodpovedajúcim spôsobom znížiť cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov, pričom sa vychádza z predpokladu, že s biopalivom založeným na potravinárskych a krmovinárskych plodinách sa dosahuje 50 % úspora emisií skleníkových plynov, čo zodpovedá typickým hodnotám stanoveným v prílohe k tejto smernici vzhľadom na úspory emisií skleníkových plynov najrelevantnejších postupov výroby biopalív založených na potravinárskych a krmovinárskych plodinách, ako aj minimálnym limitným hodnotám úspor platným pre väčšinu zariadení vyrábajúcich takéto biopalivá.
  Okrem toho by členské štáty mali zvážiť aj zabezpečenie dodatočných dodávok potravín s cieľom stabilizovať svetové trhy s potravinovými komoditami.

| (31a) | Mal by sa zohľadniť článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa uznáva osobitná zraniteľnosť najvzdialenejších regiónov vyplývajúca z ich odľahlosti od kontinentálnych regiónov, ostrovnej polohy, malej rozlohy, zložitej topografie a klímy a hospodárskej závislosti od niekoľkých produktov, čo je kombinácia, ktorá výrazne obmedzuje ich rozvoj a v mnohých oblastiach spôsobuje značné dodatočné náklady, najmä v oblasti dopravy. Vynakladané úsilie a stanovené ciele na európskej úrovni v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov sa musia prispôsobiť tejto zložitej situácii a vyvážiť environmentálne ciele s vysokými sociálnymi nákladmi pre tieto regióny. |
| --- | --- |

(31a)

Mal by sa zohľadniť článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa uznáva osobitná zraniteľnosť najvzdialenejších regiónov vyplývajúca z ich odľahlosti od kontinentálnych regiónov, ostrovnej polohy, malej rozlohy, zložitej topografie a klímy a hospodárskej závislosti od niekoľkých produktov, čo je kombinácia, ktorá výrazne obmedzuje ich rozvoj a v mnohých oblastiach spôsobuje značné dodatočné náklady, najmä v oblasti dopravy. Vynakladané úsilie a stanovené ciele na európskej úrovni v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov sa musia prispôsobiť tejto zložitej situácii a vyvážiť environmentálne ciele s vysokými sociálnymi nákladmi pre tieto regióny.

| (32) | Pri cieľovej hodnote v doprave vyjadrenej ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov už nebude potrebné používať koeficienty na podporu určitých obnoviteľných zdrojov energie. Dôvodom je skutočnosť, že rôzne obnoviteľné zdroje energie prinášajú úsporu rozmanitých objemov emisií skleníkových plynov, a teda rozlične prispievajú k dosahovaniu cieľovej hodnoty. Malo by sa vychádzať z predpokladu, že elektrina z obnoviteľných zdrojov má nulové emisie, čo znamená, že šetrí 100 % emisií v porovnaní s elektrinou vyrábanou z fosílnych palív. Vytvorí sa tak podnet na používanie elektriny z obnoviteľných zdrojov, pretože nie je pravdepodobné, že by palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu dosiahli taký vysoký percentuálny podiel úspor. Elektrifikácia založená na obnoviteľných zdrojoch energie by sa teda stala najefektívnejším spôsobom dekarbonizácie cestnej dopravy. Navyše s cieľom podporovať používanie pokročilých biopalív a bioplynu i palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v letectve a námornej doprave, ktoré sa dajú len ťažko elektrifikovať, je vhodné zachovať koeficienty pri daných palivách dodávaných týmto spôsobom dopravy v prípade, že sa započítavajú do osobitných cieľových hodnôt stanovených pre tieto palivá. |
| --- | --- |

(32)

Pri cieľovej hodnote v doprave vyjadrenej ako cieľová hodnota zníženia intenzity skleníkových plynov už nebude potrebné používať koeficienty na podporu určitých obnoviteľných zdrojov energie. Dôvodom je skutočnosť, že rôzne obnoviteľné zdroje energie prinášajú úsporu rozmanitých objemov emisií skleníkových plynov, a teda rozlične prispievajú k dosahovaniu cieľovej hodnoty. Malo by sa vychádzať z predpokladu, že elektrina z obnoviteľných zdrojov má nulové emisie, čo znamená, že šetrí 100 % emisií v porovnaní s elektrinou vyrábanou z fosílnych palív. Vytvorí sa tak podnet na používanie elektriny z obnoviteľných zdrojov, pretože nie je pravdepodobné, že by palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu dosiahli taký vysoký percentuálny podiel úspor. Elektrifikácia založená na obnoviteľných zdrojoch energie by sa teda stala najefektívnejším spôsobom dekarbonizácie cestnej dopravy. Navyše s cieľom podporovať používanie pokročilých biopalív a bioplynu i palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v letectve a námornej doprave, ktoré sa dajú len ťažko elektrifikovať, je vhodné zachovať koeficienty pri daných palivách dodávaných týmto spôsobom dopravy v prípade, že sa započítavajú do osobitných cieľových hodnôt stanovených pre tieto palivá.

| (33) | Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti
  systému
  a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Samo osebe teda predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného konkrétne na elektrinu z obnoviteľných zdrojov dodávanú elektrickým vozidlám v odvetví dopravy. [PN 10] |
| --- | --- |

(33)

Priama elektrifikácia všetkých odvetví koncovej spotreby prispieva k efektívnosti
  systému
  a uľahčuje prechod na energetický systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov. Samo osebe teda predstavuje účinný spôsob znižovania emisií skleníkových plynov. Preto sa nevyžaduje vytvorenie rámca pre doplnkovosť uplatňovaného konkrétne na elektrinu z obnoviteľných zdrojov dodávanú elektrickým vozidlám v odvetví dopravy. [PN 10]

| (34) | Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny, ktoré sa uplatňovali len pri palivách spotrebúvaných v odvetví dopravy, by sa mali rozšíriť na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú. |
| --- | --- |

(34)

Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa majú započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú, a preto pravidlá určovania ich povahy obnoviteľnosti, keď sa vyrábajú z elektriny, ktoré sa uplatňovali len pri palivách spotrebúvaných v odvetví dopravy, by sa mali rozšíriť na všetky palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa spotrebúvajú.

| (34a) | Elektrinu získanú z priameho pripojenia na jedno zariadenie alebo viaceré zariadenia vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Zariadenia preukazujú, že táto elektrina bola dodaná bez odberu elektriny zo sústavy. Elektrina odobraná zo sústavy sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné zodpovedajúce kritériá preukázané uzatvorením dohody o nákupe energie. Aby bolo palivo plne kvalifikované ako palivo z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, geografická korelácia by mala byť na úrovni ponukových oblastí a mala by zohľadňovať aj situácie na mori. Obnoviteľné vlastnosti tejto elektrickej energie sa majú nárokovať len raz a len v jednom sektore konečného použitia. To isté by sa malo vzťahovať na obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu dovážané do Únie. [PN 11] |
| --- | --- |

(34a)

Elektrinu získanú z priameho pripojenia na jedno zariadenie alebo viaceré zariadenia vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Zariadenia preukazujú, že táto elektrina bola dodaná bez odberu elektriny zo sústavy. Elektrina odobraná zo sústavy sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné zodpovedajúce kritériá preukázané uzatvorením dohody o nákupe energie. Aby bolo palivo plne kvalifikované ako palivo z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, geografická korelácia by mala byť na úrovni ponukových oblastí a mala by zohľadňovať aj situácie na mori. Obnoviteľné vlastnosti tejto elektrickej energie sa majú nárokovať len raz a len v jednom sektore konečného použitia. To isté by sa malo vzťahovať na obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu dovážané do Únie. [PN 11]

| (35) | V snahe zabezpečiť vyššiu environmentálnu účinnosť kritérií Únie v oblasti udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pri tuhých palivách z biomasy v zariadeniach zabezpečujúcich vykurovanie, elektrinu a chladenie by sa minimálna prahová hodnota uplatniteľnosti takýchto kritérií mala znížiť zo súčasných 20 MW na
  7,5 MW
  . |
| --- | --- |

(35)

V snahe zabezpečiť vyššiu environmentálnu účinnosť kritérií Únie v oblasti udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov pri tuhých palivách z biomasy v zariadeniach zabezpečujúcich vykurovanie, elektrinu a chladenie by sa minimálna prahová hodnota uplatniteľnosti takýchto kritérií mala znížiť zo súčasných 20 MW na
  7,5 MW
  .

| (36) | V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy. V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, pralesovité porasty, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty, rašeliniská a vresoviská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy. Navyše by sa kritériá úspory emisií skleníkových plynov mali uplatňovať na existujúce zariadenia založené na biomase s cieľom zaručiť, aby výroba bioenergie vo všetkých zariadeniach viedla k zníženiu emisií skleníkových plynov v porovnaní s energiou vyrábanou z fosílnych palív.
  Poloprirodzené lesy ako lesy alebo iné zalesnené plochy, ktoré nie sú pralesmi ani lesnými plantážami a pozostávajú prevažne z pôvodných stromov a druhov krov, ktoré neboli vysadené, majú vysokú biodiverzitu a klimatickú hodnotu a nemali by sa transformovať na lesné plantáže ani inak degradovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vedeckým poznatkom v lesníctve, aby riešilo otvorené otázky a poskytovalo údaje, keďže sú kľúčom k lepšiemu pochopeniu úlohy našich stromov v oblasti klímy, životného prostredia, hospodárstva a spoločnosti. Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej a lesnej biomasy a palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu by sa mali získavať z pôdy alebo lesov, v prípade ktorých sa dodržiavajú práva tretích strán týkajúce sa využívania a držby pôdy alebo lesa získaním slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu týchto tretích strán za účasti reprezentatívnych inštitúcií a organizácií, pričom sa dodržiavajú ľudské a pracovné práva tretích strán a nie je ohrozená dostupnosť potravín a krmív pre tretie strany. |
| --- | --- |

(36)

V smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovili kritériá pre všetky odvetvia koncovej spotreby, čim sa posilnila udržateľnosť bioenergie i rámec úspor emisií skleníkových plynov. Stanovujú sa v nej konkrétne pravidlá týkajúce sa biopalív a palív z biomasy vyrábaných z lesnej biomasy, ktoré vyžadujú udržateľnosť operácií zberu a ťažby a započítavanie emisií vyplývajúcich zo zmeny využívania pôdy. V snahe dosiahnuť lepšiu ochranu biotopov mimoriadne bohatých na biodiverzitu a uhlík, ako sú pralesy, pralesovité porasty, lesy s vysokou biodiverzitou, trávne porasty, rašeliniská a vresoviská, by sa mali zaviesť výnimky a obmedzenia na získavanie lesnej biomasy z daných oblastí, v súlade s koncepciou biopalív, biokvapalín a palív z biomasy vyrábaných z poľnohospodárskej biomasy. Navyše by sa kritériá úspory emisií skleníkových plynov mali uplatňovať na existujúce zariadenia založené na biomase s cieľom zaručiť, aby výroba bioenergie vo všetkých zariadeniach viedla k zníženiu emisií skleníkových plynov v porovnaní s energiou vyrábanou z fosílnych palív.
  Poloprirodzené lesy ako lesy alebo iné zalesnené plochy, ktoré nie sú pralesmi ani lesnými plantážami a pozostávajú prevažne z pôvodných stromov a druhov krov, ktoré neboli vysadené, majú vysokú biodiverzitu a klimatickú hodnotu a nemali by sa transformovať na lesné plantáže ani inak degradovať. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vedeckým poznatkom v lesníctve, aby riešilo otvorené otázky a poskytovalo údaje, keďže sú kľúčom k lepšiemu pochopeniu úlohy našich stromov v oblasti klímy, životného prostredia, hospodárstva a spoločnosti. Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej a lesnej biomasy a palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu by sa mali získavať z pôdy alebo lesov, v prípade ktorých sa dodržiavajú práva tretích strán týkajúce sa využívania a držby pôdy alebo lesa získaním slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu týchto tretích strán za účasti reprezentatívnych inštitúcií a organizácií, pričom sa dodržiavajú ľudské a pracovné práva tretích strán a nie je ohrozená dostupnosť potravín a krmív pre tretie strany.

| (37) | V snahe znížiť administratívnu záťaž pre výrobcov palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu i pre členské štáty, v prípadoch, keď Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu uznala, že dobrovoľné alebo vnútroštátne systémy poskytujú dôkazy alebo primerané údaje o dodržiavaní kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, ako aj iných požiadaviek stanovených v tejto smernici, členské štáty by mali akceptovať výsledky osvedčení vydaných v rámci týchto systémov v rozsahu pôsobnosti uznania zo strany Komisie. Na zníženie záťaže pre malé zariadenia by členské štáty mali stanoviť mechanizmus zjednodušeného overovania pre zariadenia s výkonom 5 MW až
  20 MW
  . |
| --- | --- |

(37)

V snahe znížiť administratívnu záťaž pre výrobcov palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu i pre členské štáty, v prípadoch, keď Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu uznala, že dobrovoľné alebo vnútroštátne systémy poskytujú dôkazy alebo primerané údaje o dodržiavaní kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov, ako aj iných požiadaviek stanovených v tejto smernici, členské štáty by mali akceptovať výsledky osvedčení vydaných v rámci týchto systémov v rozsahu pôsobnosti uznania zo strany Komisie. Na zníženie záťaže pre malé zariadenia by členské štáty mali stanoviť mechanizmus zjednodušeného overovania pre zariadenia s výkonom 5 MW až
  20 MW
  .

| (38) | Účelom databázy Únie, ktorú má zriadiť Komisia, je umožniť sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu. Jej rozsah by sa mal rozšíriť z dopravy na všetky ostatné odvetvia koncovej spotreby, v ktorých sa spotrebúvajú palivá. Malo by to predstavovať podstatný prínos ku komplexnému monitorovaniu výroby a spotreby daných palív, zmierňovaniu rizík dvojitého započítania alebo nezrovnalostí v dodávateľských reťazcoch zahrnutých v databáze Únie. Okrem toho by sa so zámerom zabrániť akémukoľvek riziku dvojitého započítania toho istého plynu z obnoviteľných zdrojov malo zrušiť potvrdenie o pôvode vydané na akúkoľvek zásielku plynu z obnoviteľných zdrojov zaregistrovanú v databáze.
  Táto databáza by sa mala sprístupniť verejnosti otvoreným, transparentným a používateľsky ústretovým spôsobom. Komisia by mala uverejňovať výročné správy určené širokej verejnosti, ktoré zahŕňajú informácie obsiahnuté v databáze Únie vrátane množstva, geografického pôvodu a druhu vstupných surovín biopalív, biokvapalín a palív z biomasy. |
| --- | --- |

(38)

Účelom databázy Únie, ktorú má zriadiť Komisia, je umožniť sledovanie kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu. Jej rozsah by sa mal rozšíriť z dopravy na všetky ostatné odvetvia koncovej spotreby, v ktorých sa spotrebúvajú palivá. Malo by to predstavovať podstatný prínos ku komplexnému monitorovaniu výroby a spotreby daných palív, zmierňovaniu rizík dvojitého započítania alebo nezrovnalostí v dodávateľských reťazcoch zahrnutých v databáze Únie. Okrem toho by sa so zámerom zabrániť akémukoľvek riziku dvojitého započítania toho istého plynu z obnoviteľných zdrojov malo zrušiť potvrdenie o pôvode vydané na akúkoľvek zásielku plynu z obnoviteľných zdrojov zaregistrovanú v databáze.
  Táto databáza by sa mala sprístupniť verejnosti otvoreným, transparentným a používateľsky ústretovým spôsobom. Komisia by mala uverejňovať výročné správy určené širokej verejnosti, ktoré zahŕňajú informácie obsiahnuté v databáze Únie vrátane množstva, geografického pôvodu a druhu vstupných surovín biopalív, biokvapalín a palív z biomasy.

| (38a) | S cieľom kompenzovať regulačné zaťaženie občanov, orgánov verejnej správy a podnikov spôsobené touto smernicou by Komisia mala v rámci svojho ročného prieskumu zaťaženia vykonaného podľa bodu 48 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva preskúmať regulačný rámec v dotknutých odvetviach v súlade so zásadou „jeden za jeden“ stanovenou v oznámení Komisie z 29. apríla 2021 s názvom „Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov“ a v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na zmenu alebo vypustenie ustanovení v iných legislatívnych aktoch Únie, ktoré spôsobujú náklady na dodržiavanie predpisov v týchto odvetviach. |
| --- | --- |

(38a)

S cieľom kompenzovať regulačné zaťaženie občanov, orgánov verejnej správy a podnikov spôsobené touto smernicou by Komisia mala v rámci svojho ročného prieskumu zaťaženia vykonaného podľa bodu 48 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva preskúmať regulačný rámec v dotknutých odvetviach v súlade so zásadou „jeden za jeden“ stanovenou v oznámení Komisie z 29. apríla 2021 s názvom „Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov“ a v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na zmenu alebo vypustenie ustanovení v iných legislatívnych aktoch Únie, ktoré spôsobujú náklady na dodržiavanie predpisov v týchto odvetviach.

| (38b) | Musia sa zaviesť primerané ustanovenia o boji proti podvodom, najmä pokiaľ ide o použitý kuchynský olej vzhľadom na rozšírené používanie zmesí palmového oleja. Keďže odhaľovanie podvodov a ich prevencia sú nevyhnutné na zabránenie nekalej hospodárskej súťaži a rozsiahlemu odlesňovaniu v tretích krajinách, mala by sa zaviesť úplná a certifikovaná vysledovateľnosť týchto surovín
  . |
| --- | --- |

(38b)

Musia sa zaviesť primerané ustanovenia o boji proti podvodom, najmä pokiaľ ide o použitý kuchynský olej vzhľadom na rozšírené používanie zmesí palmového oleja. Keďže odhaľovanie podvodov a ich prevencia sú nevyhnutné na zabránenie nekalej hospodárskej súťaži a rozsiahlemu odlesňovaniu v tretích krajinách, mala by sa zaviesť úplná a certifikovaná vysledovateľnosť týchto surovín
  .

| (39) | Nariadenie o riadení (EÚ) 2018/1999 sa vo viacerých pasážach odvoláva na cieľovú hodnotu záväznú na úrovni Únie dosiahnuť, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov tvorila minimálne 32 % celkovej spotreby v Únii. Danú cieľovú hodnotu treba zvýšiť v snahe účinne prispieť k ambícii znížiť emisie skleníkových plynov
  aspoň
  o 55 % do roku 2030, a preto by sa predmetné odkazy mali zmeniť. Dodatočné požiadavky na plánovanie a nahlasovanie neznamenajú vytvorenie nového systému plánovania a nahlasovania, ale mali by byť súčasťou existujúceho rámca plánovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

Nariadenie o riadení (EÚ) 2018/1999 sa vo viacerých pasážach odvoláva na cieľovú hodnotu záväznú na úrovni Únie dosiahnuť, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov tvorila minimálne 32 % celkovej spotreby v Únii. Danú cieľovú hodnotu treba zvýšiť v snahe účinne prispieť k ambícii znížiť emisie skleníkových plynov
  aspoň
  o 55 % do roku 2030, a preto by sa predmetné odkazy mali zmeniť. Dodatočné požiadavky na plánovanie a nahlasovanie neznamenajú vytvorenie nového systému plánovania a nahlasovania, ale mali by byť súčasťou existujúceho rámca plánovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| (40) | Rozsah pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (16) by sa mal zmeniť tak, aby sa zamedzilo zdvojeniu regulatívnych požiadaviek vzhľadom na ciele dekarbonizácie paliva v doprave a so zámerom zladiť ho so smernicou (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Rozsah pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (16) by sa mal zmeniť tak, aby sa zamedzilo zdvojeniu regulatívnych požiadaviek vzhľadom na ciele dekarbonizácie paliva v doprave a so zámerom zladiť ho so smernicou (EÚ) 2018/2001.

| (40a) | Dôležité je tiež podporovať výskum a inovácie v oblasti čistej energie, ako je vodík, s cieľom uspokojiť rastúci dopyt po alternatívnych palivách a predovšetkým sprístupniť na trhu energiu lacnejšiu než fosílne palivá ako nafta, vykurovací olej a benzín, ktorých ceny sú v súčasnosti rekordne vysoké. |
| --- | --- |

(40a)

Dôležité je tiež podporovať výskum a inovácie v oblasti čistej energie, ako je vodík, s cieľom uspokojiť rastúci dopyt po alternatívnych palivách a predovšetkým sprístupniť na trhu energiu lacnejšiu než fosílne palivá ako nafta, vykurovací olej a benzín, ktorých ceny sú v súčasnosti rekordne vysoké.

| (41) | Vymedzenie pojmov v smernici 98/70/ES by sa malo zmeniť s cieľom zladiť ho so smernicou (EÚ) 2018/2001, a zabrániť tak tomu, aby sa v týchto dvoch aktoch uplatňovalo rozličné vymedzenie pojmov. |
| --- | --- |

(41)

Vymedzenie pojmov v smernici 98/70/ES by sa malo zmeniť s cieľom zladiť ho so smernicou (EÚ) 2018/2001, a zabrániť tak tomu, aby sa v týchto dvoch aktoch uplatňovalo rozličné vymedzenie pojmov.

| (42) | Povinnosti vzťahujúce sa na znižovanie emisií skleníkových plynov a používanie biopalív stanovené v smernici 98/70/ES by sa mali vypustiť so zámerom zjednodušiť reguláciu a zabrániť dvojitej regulácii vzhľadom na posilnené povinnosti v oblasti dekarbonizácie paliva v doprave stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Povinnosti vzťahujúce sa na znižovanie emisií skleníkových plynov a používanie biopalív stanovené v smernici 98/70/ES by sa mali vypustiť so zámerom zjednodušiť reguláciu a zabrániť dvojitej regulácii vzhľadom na posilnené povinnosti v oblasti dekarbonizácie paliva v doprave stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001.

| (43) | Povinnosti vzťahujúce sa na monitorovanie a nahlasovanie znižovania emisií skleníkových plynov stanovené v smernici 98/70/ES by sa mali vypustiť so zámerom zabrániť dvojitej regulácie podávania správ. |
| --- | --- |

(43)

Povinnosti vzťahujúce sa na monitorovanie a nahlasovanie znižovania emisií skleníkových plynov stanovené v smernici 98/70/ES by sa mali vypustiť so zámerom zabrániť dvojitej regulácie podávania správ.

| (44) | Smernica (EÚ) 2015/652, v ktorej sa stanovujú podrobné pravidlá jednotného vykonávania článku 7a smernice 98/70/ES, by sa mala zrušiť, pretože v dôsledku zrušenia článku 7a smernice Rady 98/70/ES touto smernicou sa stáva zastaranou. |
| --- | --- |

(44)

Smernica (EÚ) 2015/652, v ktorej sa stanovujú podrobné pravidlá jednotného vykonávania článku 7a smernice 98/70/ES, by sa mala zrušiť, pretože v dôsledku zrušenia článku 7a smernice Rady 98/70/ES touto smernicou sa stáva zastaranou.

| (45) | Pokiaľ ide o biologické komponenty v motorovej nafte, odkazy na motorovú naftu B7 (teda na motorovú naftu obsahujúcu až do 7 % metylesterov mastných kyselín – FAME) v smernici 98/70/ES obmedzujú dostupné možnosti dosiahnuť vyššie cieľové hodnoty zapracúvania biopaliva stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001. Dôvodom je skutočnosť, že takmer celý objem dodávok motorovej nafty v Únii už tvorí B7. Preto by sa maximálny podiel biologických komponentov mal zvýšiť zo 7 % na 10 %. Udržanie uvádzania B10 (teda motorovej nafty s obsahom až do 10 % metylesterov mastných kyselín – FAME) na trhu si vyžaduje celoúnijný kvalitatívny ochranný stupeň B7 na obsah 7 % FAME v motorovej nafte z dôvodu veľkého podielu vozidiel, ktoré nie sú kompatibilné s B10, očakávaného vo vozovom parku do roku 2030. Táto skutočnosť by sa mala premietnuť do článku 4 ods. 1 druhého pododseku smernice 98/70/ES zmenenej týmto aktom. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o biologické komponenty v motorovej nafte, odkazy na motorovú naftu B7 (teda na motorovú naftu obsahujúcu až do 7 % metylesterov mastných kyselín – FAME) v smernici 98/70/ES obmedzujú dostupné možnosti dosiahnuť vyššie cieľové hodnoty zapracúvania biopaliva stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001. Dôvodom je skutočnosť, že takmer celý objem dodávok motorovej nafty v Únii už tvorí B7. Preto by sa maximálny podiel biologických komponentov mal zvýšiť zo 7 % na 10 %. Udržanie uvádzania B10 (teda motorovej nafty s obsahom až do 10 % metylesterov mastných kyselín – FAME) na trhu si vyžaduje celoúnijný kvalitatívny ochranný stupeň B7 na obsah 7 % FAME v motorovej nafte z dôvodu veľkého podielu vozidiel, ktoré nie sú kompatibilné s B10, očakávaného vo vozovom parku do roku 2030. Táto skutočnosť by sa mala premietnuť do článku 4 ods. 1 druhého pododseku smernice 98/70/ES zmenenej týmto aktom.

| (45a) | Väčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov môže zvýšiť aj energetickú bezpečnosť a sebestačnosť, okrem iného znížením závislosti od fosílnych palív. Pre spravodlivé a efektívne využitie tejto transformácie je však nevyhnutné ďalšie posilňovanie a prepájanie prenosovej sústavy tak, aby sa výsledné prínosy rovnomerne rozložili medzi obyvateľstvo Únie a neviedli k energetickej chudobe. |
| --- | --- |

(45a)

Väčšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov môže zvýšiť aj energetickú bezpečnosť a sebestačnosť, okrem iného znížením závislosti od fosílnych palív. Pre spravodlivé a efektívne využitie tejto transformácie je však nevyhnutné ďalšie posilňovanie a prepájanie prenosovej sústavy tak, aby sa výsledné prínosy rovnomerne rozložili medzi obyvateľstvo Únie a neviedli k energetickej chudobe.

| (46) | Prechodné ustanovenia by mali umožňovať riadené pokračovanie zberu údajov a plnenie ohlasovacích povinností vzhľadom na články smernice 98/70/ES, ktoré sa vypúšťajú na základe tejto smernice. |
| --- | --- |

(46)

Prechodné ustanovenia by mali umožňovať riadené pokračovanie zberu údajov a plnenie ohlasovacích povinností vzhľadom na články smernice 98/70/ES, ktoré sa vypúšťajú na základe tejto smernice.

| (47) | V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (17) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené, predovšetkým na základe rozsudku Súdneho dvora vo veci Komisia/Belgicko (18) (vec C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (17) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené, predovšetkým na základe rozsudku Súdneho dvora vo veci Komisia/Belgicko (18) (vec C-543/17).

| (47a) | Únia a jej rozvojové partnerské krajiny majú obrovský potenciál, pokiaľ ide o technologickú spoluprácu, projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, vývoz čistej energie a rozvoj väčšej prepojenosti sietí čistej energie. Napriek celkovému stabilnému rastu sa investície do energie z obnoviteľných zdrojov naďalej sústreďujú do niekoľkých regiónov a krajín. Regióny prevažne rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajín sú naďalej jednoznačne slabo zastúpené a pritiahli približne iba 15 % celosvetových investícií do obnoviteľných zdrojov energie
   (19)

  . Partnerstvá Únie v oblasti energetiky by sa mali zameriavať na projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na podporu rozvoja projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a stanovenie právnych a finančných rámcov a mali by zahŕňať poskytovanie potrebnej technickej pomoci a prenos znalostí v úzkej spolupráci so súkromným sektorom. Podmienkou spolupráce s Úniou by mali byť záväzky týkajúce sa dobrej správy vecí verejných a perspektíva stabilnej a dlhodobej spolupráce. Kľúčovou prioritou krajín vhodných pre iniciatívu Global Gateway by mala byť spolupráca v oblasti energie z udržateľných zdrojov, [PN 12] |
| --- | --- |

(47a)

Únia a jej rozvojové partnerské krajiny majú obrovský potenciál, pokiaľ ide o technologickú spoluprácu, projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, vývoz čistej energie a rozvoj väčšej prepojenosti sietí čistej energie. Napriek celkovému stabilnému rastu sa investície do energie z obnoviteľných zdrojov naďalej sústreďujú do niekoľkých regiónov a krajín. Regióny prevažne rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajín sú naďalej jednoznačne slabo zastúpené a pritiahli približne iba 15 % celosvetových investícií do obnoviteľných zdrojov energie
   (19)

  . Partnerstvá Únie v oblasti energetiky by sa mali zameriavať na projekty výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na podporu rozvoja projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a stanovenie právnych a finančných rámcov a mali by zahŕňať poskytovanie potrebnej technickej pomoci a prenos znalostí v úzkej spolupráci so súkromným sektorom. Podmienkou spolupráce s Úniou by mali byť záväzky týkajúce sa dobrej správy vecí verejných a perspektíva stabilnej a dlhodobej spolupráce. Kľúčovou prioritou krajín vhodných pre iniciatívu Global Gateway by mala byť spolupráca v oblasti energie z udržateľných zdrojov, [PN 12]

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice (EÚ) 2018/2001

Smernica (EÚ) 2018/2001 sa mení takto:

| 1. | V článku 2 sa druhý odsek mení takto:








  -a) | bod 1 sa nahrádza takto:










  „1. | ‚energia z obnoviteľných zdrojov‘ je energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, solárna (solárna tepelná a solárna fotovoltická) a geotermálna energia, osmotická energia, energia z okolia, energia z prílivu, vĺn a inej formy z oceánu, vodná energia, energia z biomasy, skládkového plynu, plynu z čističiek odpadových vôd a bioplynu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V článku 2 sa druhý odsek mení takto:

-a)

bod 1 sa nahrádza takto:

„1.

| -aa) | v bode 16 sa písmeno c) nahrádza takto:










  „c) | ktorej hlavným účelom je v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov, alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk;“; |
| --- | --- | --- |

-aa)

v bode 16 sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

ktorej hlavným účelom je v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti poskytovať environmentálne, hospodárske alebo sociálne komunitné prínosy pre svojich akcionárov alebo členov, alebo pre miestne oblasti, v ktorých pôsobí, a nie finančný zisk;“;

| a) | bod 36 sa nahrádza takto:






  „36. | ‚palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú kvapalné a plynné palivá, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov než biomasa;“; |
| --- | --- | --- |

a)

bod 36 sa nahrádza takto:

„36.

| b) | bod 47 sa nahrádza takto:






  „47. | ‚určená hodnota‘ je hodnota odvodená od typickej hodnoty pomocou vopred stanovených faktorov, ktorá sa za určitých podmienok stanovených v tejto smernici môže použiť namiesto skutočnej hodnoty;“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 47 sa nahrádza takto:

„47.

| c) | dopĺňajú sa tieto body:






  „
  47a
  . | ‚kvalitná guľatina‘ je guľatina získaná stínaním alebo iným spôsobom zberu a odstránenia, ktorá je vďaka svojim vlastnostiam, ako je druh, rozmery, rovný tvar a hustota hrčí, vhodná na priemyselné použitie podľa vymedzenia a náležitého opodstatnenia zo strany členských štátov v súlade s relevantnými lesnými podmienkami. Nepatrí sem guľatina získaná pri predkomerčnom prerieďovaní alebo stromy odobraté z lesa postihnutého požiarmi, škodcami, chorobami alebo škodami v dôsledku abiotických faktorov; |
| --- | --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto body:

„
  47a
  .

| 47b. | ‚inovačná technológia výroby energie z obnoviteľných zdrojov‘ je technológia výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktorá aspoň jedným spôsobom zlepšuje porovnateľné najmodernejšie technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov alebo prináša využiteľnosť zdroja energie z veľkej časti nevyužitého a predstavuje jasný stupeň rizika z technologického, trhového alebo finančného hľadiska, ktoré je vyššie ako riziko všeobecne spojené s porovnateľnými neinovačnými technológiami alebo činnosťami; |
| --- | --- |

47b.

| 47c. | ‚ponuková oblasť‘ je ponuková oblasť v zmysle článku 2 bodu 65 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (20); |
| --- | --- |

47c.

| 47d. | ‚inteligentný merací systém‘ je inteligentný merací systém v zmysle článku 23 bodu 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (21); |
| --- | --- |

47d.

| 47e
  . | ‚nabíjacia stanica‘ je nabíjacia stanica v zmysle ▌článku 2 bodu 33 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

47e
  .

| 47f
  . | ‚účastník trhu‘ je účastník trhu v zmysle ▌článku 2 bodu 25 nariadenia (EÚ) 2019/943; |
| --- | --- |

47f
  .

| 47g
  . | ‚trh s elektrinou‘ je trh s elektrinou v zmysle článku 9 bodu 2 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

47g
  .

| 47h
  . | ‚batéria do domácnosti‘ je samostatná batéria s menovitou kapacitou väčšou než 2 kwh, ktorá je vhodná na inštaláciu a používanie v domácom prostredí; |
| --- | --- |

47h
  .

| 47i
  . | ‚batéria pre elektrické vozidlo‘ je batéria pre elektrické vozidlo v zmysle článku 2 bodu 12 [navrhovaného nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 (22)]; |
| --- | --- |

47i
  .

| 47j
  . | ‚priemyselná batéria‘ je priemyselná batéria v zmysle článku 2 bodu 11 [navrhovaného nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47j
  .

| 47k
  . | ‚stav batérie‘ je stav batérie v zmysle článku 2 bodu 25 [navrhovaného nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 (23)]; |
| --- | --- |

47k
  .

| 47l
  . | ‚stav nabitia‘ je stav nabitia v zmysle článku 2 bodu 24 [navrhovaného nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47l
  .

| 47m
  . | ‚stanovený výkon‘ je informácia uložená v systéme riadenia batérie predpisujúca nastavený výkon, pri ktorom batéria funguje počas nabíjania alebo vybíjania na účely optimalizácie jej stavu a prevádzkového používania; |
| --- | --- |

47m
  .

| 47n
  . | ‚inteligentné nabíjanie‘ sú operácie opätovného nabíjania, pri ktorých sa intenzita elektriny dodávanej do batérie prispôsobuje v reálnom čase na základe informácií prijímaných pomocou elektronickej komunikácie
  a ktoré sa môžu realizovať pri normálnych rýchlostiach nabíjania, ako aj pri rýchlom nabíjaní prostredníctvom reakcie na dynamické cenové signály alebo optimalizácie toku energie
  ; |
| --- | --- |

47n
  .

| 47o
  . | ‚regulačný orgán‘ je regulačný orgán v zmysle článku 2 bodu 2 nariadenia (EÚ) 2019/943; |
| --- | --- |

47o
  .

| 47p
  . | ‚obojsmerné nabíjanie‘ je inteligentné nabíjanie, pri ktorom možno smer toku zvrátiť, čo
  umožňuje tok elektriny
  z batérie do nabíjacieho bodu, ku ktorému je pripojená; |
| --- | --- |

47p
  .

| 47q
  . | ‚nabíjacie miesto na bežné nabíjanie‘ je nabíjacia stanica na bežné nabíjanie v zmysle článku 2 bodu 31 [návrh nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ]; |
| --- | --- |

47q
  .

| 47r
  . | ‚komunitná batéria‘ je samostatná dobíjateľná batéria s menovitou kapacitou väčšou než 50 kWh, ktorá je vhodná na inštaláciu a používanie v obytnom, obchodnom alebo priemyselnom prostredí a ktorú spoločne vlastnia spoločne konajúci samospotrebitelia energie z obnoviteľných zdrojov alebo komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

47r
  .

| 47s. | ‚zmluva o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov‘ je zmluva, na základe ktorej fyzická alebo právnická osoba súhlasí s nákupom energie z obnoviteľných zdrojov priamo od výrobcu, ktorá okrem iného zahŕňa zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, zmluvy o nákupe vodíka z obnoviteľných zdrojov a zmluvy o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

47s.

| 47t. | ‚zmluva o nákupe vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov‘ je zmluva, na základe ktorej sa fyzická alebo právnická osoba zaviaže nakupovať vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov priamo od producenta vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

47t.

| 47u. | ‚zmluva o nákupe vodíka z obnoviteľných zdrojov‘ je zmluva, na základe ktorej sa fyzická alebo právnická osoba zaviaže nakupovať palivo z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu priamo od výrobcu; |
| --- | --- |

47u.

| 47v. | ‚priemysel‘ sú spoločnosti a výrobky patriace do sekcií B, C, F a J divízie 63 štatistickej klasifikácie ekonomických činností (NACE. REV.2) (24); |
| --- | --- |

47v.

| 47w
  . | ‚neenergetický účel‘ je použitie palív ako suroviny v priemyselnom procese, namiesto použitia na výrobu energie; |
| --- | --- |

47w
  .

| 47x
  . | ‚palivá z obnoviteľných zdrojov‘ sú biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy a palivá z obnoviteľných zdrojov energie nebiologického pôvodu; |
| --- | --- |

47x
  .

| 47y
  . | ‚prvoradosť energetickej efektívnosti‘ je prvoradosť energetickej efektívnosti v zmysle článku 2 bodu 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

47y
  .

| 47z. | ‚hybridné zariadenie z obnoviteľných zdrojov na mori‘ je prenosové zariadenie s dvojakým použitím, ktorým je prepojenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori a prepojenie dvoch alebo viacerých ponukových oblastí; |
| --- | --- |

47z.

| 47aa. | ‚diaľkové vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov‘ sú vysoko energeticky účinné systémy diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú len energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

47aa.

| 47ab. | ‚primárna drevná biomasa‘ je všetka guľatina získaná stínaním alebo iným spôsobom zberu a odstraňovania. Zahŕňa všetko odstránené drevo, t. j. množstvo odstránené z lesov vrátane dreva získaného v dôsledku prirodzeného úhynu a drevo z výrubu a ťažby. Zahŕňa všetko odstránené drevo s kôrou alebo bez nej vrátane dreva odstráneného vo forme guľatiny alebo rozštiepeného, nahrubo hraneného alebo v inej forme, napr. konáre, korene, pne a výrastky (ak sa ťažia) a drevo, ktoré je nahrubo tvarované alebo špicaté. Nezahŕňa drevnú biomasu získanú z udržateľných opatrení na predchádzanie prírodným požiarom vo vysokorizikových oblastiach ohrozených požiarmi, drevnú biomasu získanú z opatrení zaisťujúcich bezpečnosť cestnej premávky a drevnú biomasu vyťaženú z lesov postihnutých prírodnými pohromami, aktívnymi škodcami alebo chorobami s cieľom zabrániť ich šíreniu, pričom sa minimalizuje ťažba dreva a chráni biodiverzita, čo vedie k rozmanitejším a odolnejším lesom, a vychádza sa z usmernení Komisie. [PN 42] |
| --- | --- |

47ab.

| 47ac. | ‚obnoviteľný vodík‘ je vodík vyrábaný elektrolýzou vody (v elektrolyzéri napájanom elektrickou energiou pochádzajúcou z obnoviteľných zdrojov) alebo reformovaním bioplynu, alebo biochemickou konverziou biomasy, ak je v súlade s kritériami udržateľnosti stanovenými v článku 29 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

47ac.

| 47ad. | ‚lesná plantáž‘ je vysadený les, ktorý podlieha intenzívnemu riadeniu a v zrelom štádiu výsadby a porastu spĺňa všetky tieto kritériá: jeden alebo dva druhy, rovnaká veková trieda a pravidelný rozstup. Zahŕňa plantáže s krátkou rotáciou na získavanie dreva, vlákniny a energie, vylúčené sú lesy vysadené na ochranu alebo obnovu ekosystému, ako aj lesy založené výsadbou alebo výsevom, ktoré sa v zrelom štádiu porastu podobajú alebo sa budú podobať prirodzene sa regenerujúcim lesom; |
| --- | --- |

47ad.

| 47ae
  . | ‚vysadený les‘ je les zložený prevažne z vysadených alebo úmyselne vysiatych stromov, za predpokladu, že vysadené alebo vysiate stromy majú v zrelom štádiu tvoriť vyše 50 percent dreva na pni; zahŕňa mladinu zo stromov, ktoré boli pôvodne vysadené alebo vysiate; ▌ |
| --- | --- |

47ae
  .

| 47af. | ‚osmotická energia‘ je energia, ktorá vznikne prirodzene v dôsledku rozdielu v koncentrácii soli medzi dvoma tekutinami, bežne medzi sladkou a slanou vodou; |
| --- | --- |

47af.

| 47ag
  . | ‚efektívnosť systému‘ je energetický systém, ktorý nákladovo efektívne začleňuje variabilné obnoviteľné zdroje energie a maximalizuje hodnotu flexibility na strane dopytu s cieľom optimalizovať prechod na klimatickú neutralitu, čo sa meria znížením investícií do systému a prevádzkových nákladov, emisií skleníkových plynov a využívania fosílnych palív v rámci každého vnútroštátneho energetického mixu; |
| --- | --- |

47ag
  .

| 47ah. | ‚hybridná elektráreň z obnoviteľných zdrojov‘ je kombinácia dvoch alebo viacerých technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa pripájajú do tej istej siete a môžu zahŕňať aj uskladňovaciu kapacitu; |
| --- | --- |

47ah.

| 47ai. | ‚projekt súčasného uskladňovania energie‘ je projekt zahŕňajúci zariadenie na uskladňovanie energie a zariadenie na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov pripojené v tom istom mieste prístupu k sieti.“; |
| --- | --- |

47ai.

| 47aj. | ‚elektrické vozidlo na slnečnú energiu‘ je vysoko energeticky efektívne motorové vozidlo vybavené hnacou sústavou, ktorá sa skladá len z neperiférnych elektrických motorov v úlohe meniča energie s nabíjateľným systémom uchovávania elektrickej energie, ktorý možno nabíjať externe, a zároveň je vybavené fotovoltickými panelmi integrovanými vo vozidle“; [PN 29] |
| --- | --- |

47aj.

| 2. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty spoločne zabezpečujú, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov v Únii na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 predstavoval aspoň
  45 %
  .


  S cieľom podporiť výrobu a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov z inovačných technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť priemyselnú konkurencieschopnosť Únie stanoví každý členský štát orientačný cieľ, ktorým je aspoň 5 % novej inštalovanej kapacity energie z obnoviteľných zdrojov v období od ... [nadobudnutie účinnosti smernice] do roku 2030 ako inovačnej technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov.




  S cieľom uľahčiť ďalšie prenikanie elektriny z obnoviteľných zdrojov a zvýšiť flexibilitu a vyrovnávacie služby členské štáty stanovia orientačný cieľ pre technológie uskladňovania.




  Na podporu nákladovo efektívneho dosiahnutia cieľa uvedeného v prvom pododseku a dosiahnutia efektívnosti systému každý členský štát stanoví minimálny orientačný národný cieľ flexibility na strane dopytu zodpovedajúci zníženiu spotreby elektriny v špičke do roku 2030 o 5 %. Tento cieľ sa dosiahne aktiváciou flexibility na strane dopytu vo všetkých sektoroch konečného použitia, a to aj obnovou budov a energetickou efektívnosťou v súlade so smernicou EÚ .../.. [revidovaná smernica (EÚ) 2018/844] a smernica (EÚ) .../... [revidovaná smernica (EÚ) 2018/2002].




  Členské štáty stanovia národný cieľ flexibility na strane dopytu vrátane priebežných čiastkových míľnikov vo svojich integrovaných energetických a klimatických plánoch na zvýšenie flexibility systému v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. V prípade potreby by Komisia mohla prijať doplňujúce opatrenia na podporu členských štátov pri plnení ich cieľa.




  Každý členský štát vo svojom integrovanom energetickom a klimatickom pláne v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999 určí opatrenia potrebné na splnenie cieľov uvedených v druhom a treťom pododseku odseku 1 tohto článku;“ |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Členské štáty spoločne zabezpečujú, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov v Únii na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 predstavoval aspoň
  45 %
  .

S cieľom podporiť výrobu a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov z inovačných technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť priemyselnú konkurencieschopnosť Únie stanoví každý členský štát orientačný cieľ, ktorým je aspoň 5 % novej inštalovanej kapacity energie z obnoviteľných zdrojov v období od ... [nadobudnutie účinnosti smernice] do roku 2030 ako inovačnej technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

S cieľom uľahčiť ďalšie prenikanie elektriny z obnoviteľných zdrojov a zvýšiť flexibilitu a vyrovnávacie služby členské štáty stanovia orientačný cieľ pre technológie uskladňovania.

Na podporu nákladovo efektívneho dosiahnutia cieľa uvedeného v prvom pododseku a dosiahnutia efektívnosti systému každý členský štát stanoví minimálny orientačný národný cieľ flexibility na strane dopytu zodpovedajúci zníženiu spotreby elektriny v špičke do roku 2030 o 5 %. Tento cieľ sa dosiahne aktiváciou flexibility na strane dopytu vo všetkých sektoroch konečného použitia, a to aj obnovou budov a energetickou efektívnosťou v súlade so smernicou EÚ .../.. [revidovaná smernica (EÚ) 2018/844] a smernica (EÚ) .../... [revidovaná smernica (EÚ) 2018/2002].

Členské štáty stanovia národný cieľ flexibility na strane dopytu vrátane priebežných čiastkových míľnikov vo svojich integrovaných energetických a klimatických plánoch na zvýšenie flexibility systému v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. V prípade potreby by Komisia mohla prijať doplňujúce opatrenia na podporu členských štátov pri plnení ich cieľa.

Každý členský štát vo svojom integrovanom energetickom a klimatickom pláne v súlade s článkom 4 písm. d) bodom 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999 určí opatrenia potrebné na splnenie cieľov uvedených v druhom a treťom pododseku odseku 1 tohto článku;“

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty prijímajú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu, životné prostredie
  a klímu
  . Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku.
  Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku:






  a) | členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na:






  i) | používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty prijímajú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa energia z biomasy vyrábala spôsobom, ktorým sa minimalizujú nenáležité rušivé vplyvy na trhu so surovinami z biomasy, ako aj škodlivé vplyvy na biodiverzitu, životné prostredie
  a klímu
  . Na tento účel zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva, ako sa stanovuje v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v treťom pododseku.

Ako súčasť opatrení uvedených v prvom pododseku:

a)

členské štáty neudeľujú žiadnu podporu na:

i)

používanie piliarskych a dyhárenských výrezov, pňov a koreňov na výrobu energie;

| ii) | výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu
  a hierarchie odpadového hospodárstva
  stanovené v smernici 2008/98/ES; |
| --- | --- |

ii)

výrobu energie z obnoviteľných zdrojov spaľovaním odpadu, ak neboli dodržané povinnosti v oblasti triedeného zberu
  a hierarchie odpadového hospodárstva
  stanovené v smernici 2008/98/ES;

| iii) | postupy, ktoré nie sú v súlade s 
  vykonávacím
  aktom uvedeným v treťom pododseku; |
| --- | --- |

iii)

postupy, ktoré nie sú v súlade s 
  vykonávacím
  aktom uvedeným v treťom pododseku;

| b) | bez toho,
  aby boli dotknuté osobitné ustanovenia stanovené v článku 6
  , členské štáty od 31. decembra 2026 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti uvedené v prvom pododseku, neudeľujú žiadnu podporu na výrobu elektriny z lesnej biomasy v zariadeniach vyrábajúcich výlučne elektrinu, pričom výnimkou je prípad, ak daná elektrina spĺňa aspoň jednu z týchto podmienok:






  i) | vyrába sa v regióne určenom v plánoch spravodlivej transformácie územia, ktoré schválila ▌Komisia v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa stanovuje fond na spravodlivú transformáciu, z dôvodu jeho závislosti od pevných fosílnych palív, a spĺňa príslušné požiadavky stanovené v článku 29
  bode
  11; |
| --- | --- | --- |

b)

bez toho,
  aby boli dotknuté osobitné ustanovenia stanovené v článku 6
  , členské štáty od 31. decembra 2026 a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti uvedené v prvom pododseku, neudeľujú žiadnu podporu na výrobu elektriny z lesnej biomasy v zariadeniach vyrábajúcich výlučne elektrinu, pričom výnimkou je prípad, ak daná elektrina spĺňa aspoň jednu z týchto podmienok:

i)

vyrába sa v regióne určenom v plánoch spravodlivej transformácie územia, ktoré schválila ▌Komisia v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa stanovuje fond na spravodlivú transformáciu, z dôvodu jeho závislosti od pevných fosílnych palív, a spĺňa príslušné požiadavky stanovené v článku 29
  bode
  11;

| ii) | vyrába sa za uplatňovania zachytávania a ukladania CO2 a spĺňa požiadavky stanovené v článku 29 ods. 11 druhom pododseku. |
| --- | --- |

ii)

vyrába sa za uplatňovania zachytávania a ukladania CO2 a spĺňa požiadavky stanovené v článku 29 ods. 11 druhom pododseku.

| iia) | vyrába sa v zariadeniach, ktoré sú už v prevádzke k... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice], v prípade ktorých nie sú možné úpravy prechodu na kogeneráciu z dôvodu chýbajúcej infraštruktúry a podmienok dopytu a ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 29 bode 11 za predpokladu, že členské štáty oznámia Komisii využitie takejto výnimky a zdôvodnia ju prostredníctvom overených a aktuálnych vedeckých a technických informácií a že Komisia výnimku schváli. |
| --- | --- |

iia)

vyrába sa v zariadeniach, ktoré sú už v prevádzke k... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice], v prípade ktorých nie sú možné úpravy prechodu na kogeneráciu z dôvodu chýbajúcej infraštruktúry a podmienok dopytu a ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 29 bode 11 za predpokladu, že členské štáty oznámia Komisii využitie takejto výnimky a zdôvodnia ju prostredníctvom overených a aktuálnych vedeckých a technických informácií a že Komisia výnimku schváli.

Komisia najneskôr rok od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] príjme
  vykonávací
  akt týkajúci sa otázky, ako uplatňovať zásadu kaskádového využívania lesnej biomasy, predovšetkým, ako minimalizovať používanie kvalitnej guľatiny na výrobu energie, pričom sa zameria na systémy podpory a náležite zohľadní
  najvyššiu ekonomickú a environmentálnu pridanú hodnotu a národné špecifiká vrátane prevencie lesných požiarov a záchrannej ťažby dreva
  .

Komisia do roku 2026 predstaví správu o vplyve systémov podpory členských štátov zameraných na biomasu, a to vrátane vplyvu na biodiverzitu,
  klímu, životné prostredie
  a možnú deformáciu trhu, a posúdi ▌systémy podpory na lesnú biomasu.“;

| c) | vkladá sa tento odsek 4a:

  „4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý môže zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov a 
  projektov súčasného uskladňovania energie, ako aj zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov a zmluvy o nákupe vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov
  , čo umožní zavedenie
  energie
  z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi
  , zavádzaním komunitných iniciatív v oblasti energie
  a rozvojom potrebných prenosových sústav, na podporu pre vyššie úrovne dodávok energií z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  a infraštruktúru uskladňovania
  potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovania a chladenia a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.”


  V súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti členské štáty zabezpečia pružnú spotrebu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, obchodovanie s ňou a jej skladovanie v týchto odvetviach konečnej spotreby, aby pomohli jej prenikaniu nákladovo efektívnym spôsobom.




  Členské štáty môžu zahrnúť do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zhrnutie politík a opatrení, ktoré sú súčasťou podporného rámca, a hodnotenie ich vykonávania.“ |
| --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek 4a:

„4a.   Členské štáty stanovia rámec, ktorý môže zahŕňať systémy podpory a uľahčujú zavádzanie zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov a 
  projektov súčasného uskladňovania energie, ako aj zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov a zmluvy o nákupe vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov
  , čo umožní zavedenie
  energie
  z obnoviteľných zdrojov na úrovne, ktoré sú v súlade s národným príspevkom členských štátov uvedeným v odseku 2, a tempom, ktoré je v súlade s orientačnými trajektóriami uvedeným v článku 4 písm. a) bode 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Konkrétne má daný rámec slúžiť na odstránenie zostávajúcich prekážok, a to vrátane prekážok súvisiacich s povoľovacími postupmi
  , zavádzaním komunitných iniciatív v oblasti energie
  a rozvojom potrebných prenosových sústav, na podporu pre vyššie úrovne dodávok energií z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty pri koncipovaní rámca zohľadnia dodatočnú elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  a infraštruktúru uskladňovania
  potrebnú na naplnenie dopytu v sektore dopravy, budov a vykurovania a chladenia a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.”

V súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti členské štáty zabezpečia pružnú spotrebu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, obchodovanie s ňou a jej skladovanie v týchto odvetviach konečnej spotreby, aby pomohli jej prenikaniu nákladovo efektívnym spôsobom.

Členské štáty môžu zahrnúť do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zhrnutie politík a opatrení, ktoré sú súčasťou podporného rámca, a hodnotenie ich vykonávania.“

| 3. | Článok 7 sa mení takto:








  -a) | v odseku 1 prvom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:










  „c) | konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie a obnoviteľných palív v odvetví dopravy.
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 7 sa mení takto:

-a)

-a)

v odseku 1 prvom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

v odseku 1 prvom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

„c)

konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie a obnoviteľných palív v odvetví dopravy.
  “;

konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov energie a obnoviteľných palív v odvetví dopravy.

| a) | v odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:
  „Pokiaľ ide o prvý pododsek písm. a), b) alebo c), plyn a elektrina z obnoviteľných zdrojov energie sa na účely výpočtu podielu hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov zohľadňujú len raz. Energia vyrábaná z paliva z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítava v odvetví (elektrina, vykurovanie a chladenie alebo doprava), v ktorom sa spotrebúva.
  Ak sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvajú v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom boli vyrobené, energia vyrobená používaním palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započíta 80 % ich objemu v krajine a odvetví, kde sa spotrebúvajú, a 20 % ich objemu v krajine, kde boli vyrobené, ak sa príslušné členské štáty nedohodnú inak. V záujme monitorovania takýchto dohôd a zabránenia dvojitému započítaniu sa Komisii oznámi každá takáto dohoda vrátane presných objemov ponuky a dopytu, času prevodu a dátumu, ku ktorému sa dohoda začne uplatňovať. Komisia sprístupní informácie o uzavretých dohodách vrátane ich časového harmonogramu, objemu, ceny a akýchkoľvek ďalších podmienok.“, |
| --- | --- |

a)

v odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Pokiaľ ide o prvý pododsek písm. a), b) alebo c), plyn a elektrina z obnoviteľných zdrojov energie sa na účely výpočtu podielu hrubej konečnej energetickej spotreby z obnoviteľných zdrojov zohľadňujú len raz. Energia vyrábaná z paliva z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítava v odvetví (elektrina, vykurovanie a chladenie alebo doprava), v ktorom sa spotrebúva.
  Ak sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvajú v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom boli vyrobené, energia vyrobená používaním palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započíta 80 % ich objemu v krajine a odvetví, kde sa spotrebúvajú, a 20 % ich objemu v krajine, kde boli vyrobené, ak sa príslušné členské štáty nedohodnú inak. V záujme monitorovania takýchto dohôd a zabránenia dvojitému započítaniu sa Komisii oznámi každá takáto dohoda vrátane presných objemov ponuky a dopytu, času prevodu a dátumu, ku ktorému sa dohoda začne uplatňovať. Komisia sprístupní informácie o uzavretých dohodách vrátane ich časového harmonogramu, objemu, ceny a akýchkoľvek ďalších podmienok.“,

Ak sa palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvajú v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom boli vyrobené, energia vyrobená používaním palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započíta 80 % ich objemu v krajine a odvetví, kde sa spotrebúvajú, a 20 % ich objemu v krajine, kde boli vyrobené, ak sa príslušné členské štáty nedohodnú inak. V záujme monitorovania takýchto dohôd a zabránenia dvojitému započítaniu sa Komisii oznámi každá takáto dohoda vrátane presných objemov ponuky a dopytu, času prevodu a dátumu, ku ktorému sa dohoda začne uplatňovať. Komisia sprístupní informácie o uzavretých dohodách vrátane ich časového harmonogramu, objemu, ceny a akýchkoľvek ďalších podmienok.“,

| aa) | v odseku 1 sa za druhý pododsek vkladá tento pododsek:




  „Na účely cieľov uvedených v článkoch 15a, 22a, 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1, palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítajú 100 % ich objemu v krajine, v ktorej sa spotrebúvajú.“, |
| --- | --- |

aa)

aa)

v odseku 1 sa za druhý pododsek vkladá tento pododsek:

v odseku 1 sa za druhý pododsek vkladá tento pododsek:

„Na účely cieľov uvedených v článkoch 15a, 22a, 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1, palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítajú 100 % ich objemu v krajine, v ktorej sa spotrebúvajú.“,

„Na účely cieľov uvedených v článkoch 15a, 22a, 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1, palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítajú 100 % ich objemu v krajine, v ktorej sa spotrebúvajú.“,

| b) | v odseku 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) sa hrubá konečná spotreba elektriny z obnoviteľných zdrojov vypočíta ako množstvo elektriny vyrobené v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov vrátane výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov od samospotrebiteľov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a elektriny z obnoviteľných zdrojov energie nebiologického pôvodu s výnimkou výroby elektriny z vody v prečerpávacích vodných elektrárňach, ktorú predtým prečerpali do hornej nádrže, ako aj elektriny použitej na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Na účely odseku 1 prvého pododseku písm. a) sa hrubá konečná spotreba elektriny z obnoviteľných zdrojov vypočíta ako množstvo elektriny vyrobené v členskom štáte z obnoviteľných zdrojov vrátane výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov od samospotrebiteľov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a elektriny z obnoviteľných zdrojov energie nebiologického pôvodu s výnimkou výroby elektriny z vody v prečerpávacích vodných elektrárňach, ktorú predtým prečerpali do hornej nádrže, ako aj elektriny použitej na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.“;

| c) | v odseku 4 sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | konečná spotreba energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy sa vypočíta ako súčet všetkých biopalív, bioplynu a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvaných v odvetví dopravy.“, |
| --- | --- | --- |

c)

v odseku 4 sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

konečná spotreba energie z obnoviteľných zdrojov v sektore dopravy sa vypočíta ako súčet všetkých biopalív, bioplynu a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebúvaných v odvetví dopravy.“,

| 4. | Článok 9 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek 1a:

  „1a.   Každý členský štát
  uzatvorí dohody o spolupráci s cieľom vytvoriť spoločné projekty
  s jedným alebo viacerými členskými štátmi na výrobu obnoviteľnej energie vrátane
  hybridných zariadení z obnoviteľných zdrojov na mori
  , a to takto:








  a) | do 31. decembra 2025 členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie do 100 TWh zriadia aspoň dva spoločné projekty; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 9 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek 1a:

„1a.   Každý členský štát
  uzatvorí dohody o spolupráci s cieľom vytvoriť spoločné projekty
  s jedným alebo viacerými členskými štátmi na výrobu obnoviteľnej energie vrátane
  hybridných zariadení z obnoviteľných zdrojov na mori
  , a to takto:

a)

do 31. decembra 2025 členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie do 100 TWh zriadia aspoň dva spoločné projekty;

| b) | do roku 2030 členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie vyššou ako 100 TWh zriadia tretí spoločný projekt.
  ▌; |
| --- | --- |

b)

do roku 2030 členské štáty s ročnou spotrebou elektrickej energie vyššou ako 100 TWh zriadia tretí spoločný projekt.
  ▌;

Takéto spoločné projekty nesmú zodpovedať projektom spoločného záujmu, ktoré boli prijaté podľa nariadenia (EÚ) 2022/869
   (1a)

  . Určenie spoločných projektov vychádza z potrieb identifikovaných v strategických plánoch rozvoja integrovanej siete na mori na vysokej úrovni pre každú morskú oblasť a v desaťročnom pláne rozvoja siete, ale môže ísť nad rámec týchto potrieb a môže zahŕňať miestne a regionálne orgány a súkromných prevádzkovateľov.

Projekty financované z vnútroštátnych príspevkov v rámci mechanizmu Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1294 (25)

  sa zohľadnia na účely splnenia požiadaviek prvého pododseku pre členské štáty zapojené do týchto projektov
  .

Členské štáty sa usilujú o spravodlivé rozdelenie nákladov a prínosov spoločných projektov. Na tento účel sa v príslušných dohodách o spolupráci zohľadnia všetky príslušné náklady a prínosy spoločného projektu.

Členské štáty oznámia Komisii dohody o spolupráci uvedené v prvom pododseku vrátane očakávaného dátumu začiatku prevádzky projektu.

(25)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1294 z 15. septembra 2020 o mechanizme Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 303, 17.9.2020, s. 1)."

25

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „7a.   Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami spolupracujú
  po konzultácii so zúčastnenými stranami
  na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050, s priebežnými krokmi a trajektóriami pre jednotlivé morské oblasti v rokoch 2030 a 2040
  v súlade s nariadením (EÚ) 2022/869
  .
  Každý členský štát uvedie objemy, ktoré plánuje dosiahnuť prostredníctvom verejných súťaží organizovanými na vládnej úrovni, so zameraním na technickú a ekonomickú realizovateľnosť infraštruktúry siete.




  Členské štáty vo svojich dohodách o spolupráci spoločne zabezpečia, aby tieto plány boli v súlade s plnením cieľov stanovených v oznámení Komisie z 19. novembra 2020 s názvom Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti, pričom rešpektujú environmentálne právo Únie a ochranu biodiverzity, osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, najmä činnosti, ktoré už prebiehajú v príslušných oblastiach, možné poškodenie životného prostredia,
  potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem
  a plánovanú sieť
  v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
  Komisia môže prijať doplňujúce opatrenia na podporu členských štátov v ich úsilí o zosúladenie s trajektóriami jednotlivých morských oblastí.




  Po oznámení aktualizovaných integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy Komisia posúdi prípadný rozdiel medzi potenciálnym množstvom zdrojov energie z obnoviteľných zdrojov na mori v členských štátoch a množstvom energie z obnoviteľných zdrojov na mori plánovaným na roky 2030, 2040 a 2050. V prípade potreby Komisia prijme dodatočné opatrenia na zníženie rozdielu.




  Členské štáty hraničiace s morskou oblasťou spoločne definujú primeraný priestor pre projekty obnoviteľnej energie na mori a vyčlenia tento priestor vo svojich námorných priestorových plánoch a zabezpečia silnú účasť verejnosti, aby sa zohľadnili názory všetkých zainteresovaných strán a dotknutých pobrežných komunít, ako aj vplyv na činnosti, ktoré sa už v dotknutých oblastiach vykonávajú.




  S cieľom uľahčiť udeľovanie povolení pre spoločné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na mori členské štáty znížia zložitosť a zvýšia efektívnosť a transparentnosť postupu vydávania povolení a posilnia vzájomnú spoluprácu, a to v prípade potreby aj zriadením jednotného kontaktného miesta (‚jednotné kontaktné miesto‘) pre každý prioritný koridor siete na mori.




  Na zvýšenie akceptácie širokou verejnosťou členské štáty zabezpečia možnosť začlenenia komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov do spoločných projektov spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na mori
  .“, |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„7a.   Členské štáty hraničiace s morskými oblasťami spolupracujú
  po konzultácii so zúčastnenými stranami
  na určení objemu výroby modrej energie, ktorú plánujú vyrábať v danej morskej oblasti do roku 2050, s priebežnými krokmi a trajektóriami pre jednotlivé morské oblasti v rokoch 2030 a 2040
  v súlade s nariadením (EÚ) 2022/869
  .
  Každý členský štát uvedie objemy, ktoré plánuje dosiahnuť prostredníctvom verejných súťaží organizovanými na vládnej úrovni, so zameraním na technickú a ekonomickú realizovateľnosť infraštruktúry siete.

Členské štáty vo svojich dohodách o spolupráci spoločne zabezpečia, aby tieto plány boli v súlade s plnením cieľov stanovených v oznámení Komisie z 19. novembra 2020 s názvom Stratégia EÚ na využitie potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na mori v záujme klimaticky neutrálnej budúcnosti, pričom rešpektujú environmentálne právo Únie a ochranu biodiverzity, osobitosti každého regiónu a vývoj v ňom, najmä činnosti, ktoré už prebiehajú v príslušných oblastiach, možné poškodenie životného prostredia,
  potenciál jednotlivých morských oblastí z hľadiska výroby modrej energie a význam zabezpečenia súvisiaceho plánovania integrovanej siete. Členské štáty uvedú predmetný objem
  a plánovanú sieť
  v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
  Komisia môže prijať doplňujúce opatrenia na podporu členských štátov v ich úsilí o zosúladenie s trajektóriami jednotlivých morských oblastí.

Po oznámení aktualizovaných integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy Komisia posúdi prípadný rozdiel medzi potenciálnym množstvom zdrojov energie z obnoviteľných zdrojov na mori v členských štátoch a množstvom energie z obnoviteľných zdrojov na mori plánovaným na roky 2030, 2040 a 2050. V prípade potreby Komisia prijme dodatočné opatrenia na zníženie rozdielu.

Členské štáty hraničiace s morskou oblasťou spoločne definujú primeraný priestor pre projekty obnoviteľnej energie na mori a vyčlenia tento priestor vo svojich námorných priestorových plánoch a zabezpečia silnú účasť verejnosti, aby sa zohľadnili názory všetkých zainteresovaných strán a dotknutých pobrežných komunít, ako aj vplyv na činnosti, ktoré sa už v dotknutých oblastiach vykonávajú.

S cieľom uľahčiť udeľovanie povolení pre spoločné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na mori členské štáty znížia zložitosť a zvýšia efektívnosť a transparentnosť postupu vydávania povolení a posilnia vzájomnú spoluprácu, a to v prípade potreby aj zriadením jednotného kontaktného miesta (‚jednotné kontaktné miesto‘) pre každý prioritný koridor siete na mori.

Na zvýšenie akceptácie širokou verejnosťou členské štáty zabezpečia možnosť začlenenia komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov do spoločných projektov spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na mori
  .“,

| 5. | Článok 15 sa mení takto:








  -a) | odsek 1 sa mení takto:










  a) | prvý pododsek sa nahrádza takto:




  „Členské štáty zabezpečia, aby všetky vnútroštátne pravidlá vzťahujúce sa na postupy schvaľovania a vydávania osvedčení a povolení, ktoré sa uplatňujú vo vzťahu k zariadeniam vyrábajúcim energiu vrátane hybridných elektrární vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a súvisiacich prenosových a distribučných sietí na výrobu elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov a na procesy premeny biomasy na biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy alebo na iné energetické produkty a na palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, boli primerané a potrebné a prispievali k uplatňovaniu zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.“ |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Článok 15 sa mení takto:

-a)

-a)

odsek 1 sa mení takto:

odsek 1 sa mení takto:

a)

a)

prvý pododsek sa nahrádza takto:

prvý pododsek sa nahrádza takto:

„Členské štáty zabezpečia, aby všetky vnútroštátne pravidlá vzťahujúce sa na postupy schvaľovania a vydávania osvedčení a povolení, ktoré sa uplatňujú vo vzťahu k zariadeniam vyrábajúcim energiu vrátane hybridných elektrární vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a súvisiacich prenosových a distribučných sietí na výrobu elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov a na procesy premeny biomasy na biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy alebo na iné energetické produkty a na palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, boli primerané a potrebné a prispievali k uplatňovaniu zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.“

„Členské štáty zabezpečia, aby všetky vnútroštátne pravidlá vzťahujúce sa na postupy schvaľovania a vydávania osvedčení a povolení, ktoré sa uplatňujú vo vzťahu k zariadeniam vyrábajúcim energiu vrátane hybridných elektrární vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a súvisiacich prenosových a distribučných sietí na výrobu elektriny, tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov a na procesy premeny biomasy na biopalivá, biokvapaliny, palivá z biomasy alebo na iné energetické produkty a na palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, boli primerané a potrebné a prispievali k uplatňovaniu zásady prvoradosti energetickej efektívnosti.“

| -aa) | druhý pododsek sa mení takto:










  i) | písmeno a) sa nahrádza takto:










  „a) | administratívne postupy boli efektívne vrátane regionálnych a komunálnych procesov a vybavované na príslušnej administratívnej úrovni a aby sa stanovili predvídateľné časové rámce pre postupy uvedené v prvom pododseku;“; |
| --- | --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

druhý pododsek sa mení takto:

druhý pododsek sa mení takto:

i)

i)

písmeno a) sa nahrádza takto:

písmeno a) sa nahrádza takto:

„a)

„a)

administratívne postupy boli efektívne vrátane regionálnych a komunálnych procesov a vybavované na príslušnej administratívnej úrovni a aby sa stanovili predvídateľné časové rámce pre postupy uvedené v prvom pododseku;“;

administratívne postupy boli efektívne vrátane regionálnych a komunálnych procesov a vybavované na príslušnej administratívnej úrovni a aby sa stanovili predvídateľné časové rámce pre postupy uvedené v prvom pododseku;“;

| ii) | písmená c) a d) sa nahrádzajú takto:










  „c) | všetky správne poplatky, ktoré majú zaplatiť spotrebitelia, projektanti, architekti, stavbári, ako aj dodávatelia a inštalatéri vybavenia a systémov, boli transparentné a súviseli s nákladmi; a |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

písmená c) a d) sa nahrádzajú takto:

písmená c) a d) sa nahrádzajú takto:

„c)

„c)

všetky správne poplatky, ktoré majú zaplatiť spotrebitelia, projektanti, architekti, stavbári, ako aj dodávatelia a inštalatéri vybavenia a systémov, boli transparentné a súviseli s nákladmi; a

všetky správne poplatky, ktoré majú zaplatiť spotrebitelia, projektanti, architekti, stavbári, ako aj dodávatelia a inštalatéri vybavenia a systémov, boli transparentné a súviseli s nákladmi; a

| d) | sa pre decentralizované zariadenia a pre výrobu a uskladňovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanovili zjednodušené a menej zaťažujúce schvaľovacie postupy vrátane postupu jednoduchého oznámenia a jednotných kontaktných miest.“ |
| --- | --- |

d)

d)

sa pre decentralizované zariadenia a pre výrobu a uskladňovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanovili zjednodušené a menej zaťažujúce schvaľovacie postupy vrátane postupu jednoduchého oznámenia a jednotných kontaktných miest.“

sa pre decentralizované zariadenia a pre výrobu a uskladňovanie energie z obnoviteľných zdrojov stanovili zjednodušené a menej zaťažujúce schvaľovacie postupy vrátane postupu jednoduchého oznámenia a jednotných kontaktných miest.“

| a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty jasne vymedzia všetky technické špecifikácie, ktoré majú spĺňať zariadenia a systémy na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a ktoré sú predpokladom čerpania výhod zo systémov podpory
  a oprávnenosti v rámci verejného obstarávania.
   V prípade, že existujú
  regulačné alebo
  harmonizované normy alebo európske normy vrátane technických referenčných systémov vytvorených európskymi normalizačnými orgánmi, sú takéto technické špecifikácie vyjadrené na základe týchto noriem. Prednosť majú regulačné a harmonizované normy, na ktoré sa odkazuje v dokumentoch uvedených v Úradnom vestníku Európskej únie na účely podpory európskych právnych predpisov vrátane nariadenia (EÚ) 2017/1369 alebo
  smernice 2009/125/ES.
  Ak takéto normy neexistujú, použijú sa najprv iné harmonizované normy a potom európske normy.. V takýchto technických špecifikáciách sa nepredpisuje, kde sa má zariadeniam a systémom udeliť osvedčenie, a nesmú byť prekážkou správneho fungovania vnútorného trhu.“; |
| --- | --- |

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Členské štáty jasne vymedzia všetky technické špecifikácie, ktoré majú spĺňať zariadenia a systémy na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a ktoré sú predpokladom čerpania výhod zo systémov podpory
  a oprávnenosti v rámci verejného obstarávania.
   V prípade, že existujú
  regulačné alebo
  harmonizované normy alebo európske normy vrátane technických referenčných systémov vytvorených európskymi normalizačnými orgánmi, sú takéto technické špecifikácie vyjadrené na základe týchto noriem. Prednosť majú regulačné a harmonizované normy, na ktoré sa odkazuje v dokumentoch uvedených v Úradnom vestníku Európskej únie na účely podpory európskych právnych predpisov vrátane nariadenia (EÚ) 2017/1369 alebo
  smernice 2009/125/ES.
  Ak takéto normy neexistujú, použijú sa najprv iné harmonizované normy a potom európske normy.. V takýchto technických špecifikáciách sa nepredpisuje, kde sa má zariadeniam a systémom udeliť osvedčenie, a nesmú byť prekážkou správneho fungovania vnútorného trhu.“;

| aa) | odsek 3 sa nahrádza takto:





  „3.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni začlenili ustanovenia o integrácii a zavedení energie z obnoviteľných zdrojov vrátane samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a o využívaní nevyhnutného odpadového tepla a chladu pri plánovaní vrátane včasného priestorového plánovania, projektovaní, výstavbe a renovácii mestskej infraštruktúry, priemyselných, komerčných alebo obytných oblastí a energetických a dopravných infraštruktúr vrátane elektrických sietí, sietí diaľkového vykurovania a chladenia, sietí zemného plynu a sietí alternatívnych palív. Členské štáty predovšetkým nabádajú miestne a regionálne správne orgány, aby vo vhodných prípadoch začleňovali vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov do plánovania mestskej infraštruktúry a viedli konzultácie s prevádzkovateľmi sietí s cieľom zohľadniť vplyv programov energetickej efektívnosti a reakcie na dopyt, ako aj osobitných ustanovení o samospotrebe energie z obnoviteľných zdrojov a komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov na plány prevádzkovateľov v oblasti rozvoja infraštruktúry.“, |
| --- | --- |

aa)

aa)

odsek 3 sa nahrádza takto:

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni začlenili ustanovenia o integrácii a zavedení energie z obnoviteľných zdrojov vrátane samospotreby energie z obnoviteľných zdrojov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a o využívaní nevyhnutného odpadového tepla a chladu pri plánovaní vrátane včasného priestorového plánovania, projektovaní, výstavbe a renovácii mestskej infraštruktúry, priemyselných, komerčných alebo obytných oblastí a energetických a dopravných infraštruktúr vrátane elektrických sietí, sietí diaľkového vykurovania a chladenia, sietí zemného plynu a sietí alternatívnych palív. Členské štáty predovšetkým nabádajú miestne a regionálne správne orgány, aby vo vhodných prípadoch začleňovali vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov do plánovania mestskej infraštruktúry a viedli konzultácie s prevádzkovateľmi sietí s cieľom zohľadniť vplyv programov energetickej efektívnosti a reakcie na dopyt, ako aj osobitných ustanovení o samospotrebe energie z obnoviteľných zdrojov a komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov na plány prevádzkovateľov v oblasti rozvoja infraštruktúry.“,

| b) | odseky 4, 5, 6 a 7 sa vypúšťajú; |
| --- | --- |

b)

odseky 4, 5, 6 a 7 sa vypúšťajú;

| c) | odsek 8 sa nahrádza takto:

  „8.   Členské štáty posúdia regulačné a administratívne prekážky dlhodobých zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane zmlúv o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, zmlúv o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov a zmlúv o nákupe vodíka z obnoviteľných zdrojov, projektov súčasného skladovania energie, ako aj cezhraničných projektov
  . ▌
  Odstránia prekážky
  rozvoja na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni, ako sú prekážky, ktoré bránia povoľovaniu, napríklad pre energeticky náročné priemyselné odvetvia a MSP
  , ako aj pre iné menšie subjekty a obce, a podporujú využívanie takýchto zmlúv vrátane preskúmania spôsobov, ako možno znížiť finančné riziká spojené s danými zmluvami, a to predovšetkým pomocou úverových záruk. Členské štáty zabezpečia, aby tieto zmluvy nepodliehali žiadnym neprimeraným alebo diskriminačným postupom
  ani žiadnym poplatkom
  a aby akékoľvek súvisiace potvrdenia o pôvode bolo možné v rámci zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov preniesť na nákupcu energie na základe zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.
  Členské štáty opíšu svoje politiky a opatrenia na podporu zavádzania zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedených v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v správach o pokroku predložených podľa článku 17 uvedeného nariadenia. Takisto v daných správach uvedú údaj o objeme výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov, ktorú podporujú
  rozličné typy zmlúv
  o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.


  Členské štáty zabezpečia, aby žiadatelia mohli predložiť všetky príslušné dokumenty v digitálnej forme. Ak žiadateľ využije možnosť podania digitálnej žiadosti, celý proces vydávania povolení vrátane administratívnych interných procesov musí prebiehať digitálne. Členské štáty ďalej zabezpečia digitalizáciu verejných vypočutí a participatívnych postupov.“, |
| --- | --- |

c)

odsek 8 sa nahrádza takto:

„8.   Členské štáty posúdia regulačné a administratívne prekážky dlhodobých zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane zmlúv o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, zmlúv o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov a zmlúv o nákupe vodíka z obnoviteľných zdrojov, projektov súčasného skladovania energie, ako aj cezhraničných projektov
  . ▌

Odstránia prekážky
  rozvoja na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni, ako sú prekážky, ktoré bránia povoľovaniu, napríklad pre energeticky náročné priemyselné odvetvia a MSP
  , ako aj pre iné menšie subjekty a obce, a podporujú využívanie takýchto zmlúv vrátane preskúmania spôsobov, ako možno znížiť finančné riziká spojené s danými zmluvami, a to predovšetkým pomocou úverových záruk. Členské štáty zabezpečia, aby tieto zmluvy nepodliehali žiadnym neprimeraným alebo diskriminačným postupom
  ani žiadnym poplatkom
  a aby akékoľvek súvisiace potvrdenia o pôvode bolo možné v rámci zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov preniesť na nákupcu energie na základe zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.

Členské štáty opíšu svoje politiky a opatrenia na podporu zavádzania zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedených v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v správach o pokroku predložených podľa článku 17 uvedeného nariadenia. Takisto v daných správach uvedú údaj o objeme výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov, ktorú podporujú
  rozličné typy zmlúv
  o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.

Členské štáty zabezpečia, aby žiadatelia mohli predložiť všetky príslušné dokumenty v digitálnej forme. Ak žiadateľ využije možnosť podania digitálnej žiadosti, celý proces vydávania povolení vrátane administratívnych interných procesov musí prebiehať digitálne. Členské štáty ďalej zabezpečia digitalizáciu verejných vypočutí a participatívnych postupov.“,

| d) | dopĺňa sa tento odsek 9:

  „9.   Do ...
  roka
  od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice Komisia
  zreviduje
  usmernenia pre
  členské štáty o postupoch udeľovania povolení s cieľom urýchliť a zjednodušiť proces pre nové a obnovené projekty
  . Tieto usmernenia obsahujú odporúčania, ako implementovať a uplatňovať pravidlá týkajúce sa administratívnych postupov stanovených v článkoch 15, 16 a 17, spolu s ich aplikáciou na obnoviteľné vykurovanie, chladenie a energiu a obnoviteľnú kogeneráciu
  a so súborom kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI), ktoré umožnia transparentné hodnotenie a monitorovanie pokroku a efektívnosti
  ;


  Na tento účel Komisia uskutoční príslušné konzultácie vrátane konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami. Takéto usmernenie obsahuje okrem iného aj informácie o digitálnych a ľudských zdrojoch povoľovacích orgánov, účinných jednotných kontaktných miestach, priestorovom plánovaní, obmedzeniach v oblasti vojenského a civilného letectva, súdnych konaniach a prípadoch riešenia občianskoprávnych sporov a mediácie, ako aj úprave a aktualizácii zákonov o baníctve a geologických prácach a zabezpečení primeranej technickej kapacity na plnenie týchto úloh;




  Členské štáty predložia hodnotenie svojho povoľovacieho procesu a opatrenia na zlepšenie, ktoré sa majú prijať v súlade s usmerneniami v aktualizovanom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedenom v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/199 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku.




  Komisia posúdi nápravné opatrenia v plánoch a výsledky každého členského štátu uplatnením kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Posúdenie sa sprístupní verejnosti.


  V prípade nedostatočného pokroku môže Komisia prijať ďalšie opatrenia na podporu členských štátov pri ich vykonávaní,
  pričom im pomôže pri reforme a zefektívnení ich postupov udeľovania povolení.“, |
| --- | --- |

d)

dopĺňa sa tento odsek 9:

„9.   Do ...
  roka
  od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice Komisia
  zreviduje
  usmernenia pre
  členské štáty o postupoch udeľovania povolení s cieľom urýchliť a zjednodušiť proces pre nové a obnovené projekty
  . Tieto usmernenia obsahujú odporúčania, ako implementovať a uplatňovať pravidlá týkajúce sa administratívnych postupov stanovených v článkoch 15, 16 a 17, spolu s ich aplikáciou na obnoviteľné vykurovanie, chladenie a energiu a obnoviteľnú kogeneráciu
  a so súborom kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KPI), ktoré umožnia transparentné hodnotenie a monitorovanie pokroku a efektívnosti
  ;

Na tento účel Komisia uskutoční príslušné konzultácie vrátane konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami. Takéto usmernenie obsahuje okrem iného aj informácie o digitálnych a ľudských zdrojoch povoľovacích orgánov, účinných jednotných kontaktných miestach, priestorovom plánovaní, obmedzeniach v oblasti vojenského a civilného letectva, súdnych konaniach a prípadoch riešenia občianskoprávnych sporov a mediácie, ako aj úprave a aktualizácii zákonov o baníctve a geologických prácach a zabezpečení primeranej technickej kapacity na plnenie týchto úloh;

Členské štáty predložia hodnotenie svojho povoľovacieho procesu a opatrenia na zlepšenie, ktoré sa majú prijať v súlade s usmerneniami v aktualizovanom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne uvedenom v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/199 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku.

Komisia posúdi nápravné opatrenia v plánoch a výsledky každého členského štátu uplatnením kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Posúdenie sa sprístupní verejnosti.

V prípade nedostatočného pokroku môže Komisia prijať ďalšie opatrenia na podporu členských štátov pri ich vykonávaní,
  pričom im pomôže pri reforme a zefektívnení ich postupov udeľovania povolení.“,

| 6. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 15a

  Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia budov


  1.   Členské štáty s cieľom podporovať výrobu a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov
  a odpadového tepla a chladu
  v sektore budov stanovia orientačnú cieľovú hodnotu podielu energie z obnoviteľných zdrojov
  vyrobenej na mieste alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  v konečnej spotrebe energie vo svojom sektore budov do roku 2030, ktorá je v súlade s orientačnou cieľovou hodnotou minimálne 49 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov a 
  nevyhnutného
  odpadového tepla
  a chladu
  v sektore budov v konečnej spotrebe energie Únie v roku 2030.
  Členské štáty, ktoré priamo nestanovia cenu emisií uhlíka v sektore stavebníctva prostredníctvom daňového systému alebo systému obchodovania s emisiami, alebo členské štáty, ktoré dočasne neuplatnia nový európsky systém obchodovania s emisiami pre budovy a dopravu, stanovia vyšší orientačný podiel obnoviteľných zdrojov energie.
  Národná
  orientačná
  cieľová hodnota sa vyjadrí ako podiel národnej konečnej spotreby energie a vypočíta sa podľa metodiky stanovenej v článku 7
  a môže zahrnúť vo výpočte podielu konečnej spotreby elektrinu z obnoviteľných zdrojov vrátane vlastnej spotreby, energetických komunít, podielu obnoviteľných zdrojov na elektrickom mixe a nevyhnutného odpadového tepla a chladu
  . Členské štáty uvedú svoju cieľovú hodnotu v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 spolu s informáciami o tom, ako ju plánujú dosiahnuť.


  Členské štáty môžu započítať odpadové teplo a chlad do cieľovej hodnoty uvedenej v prvom pododseku až do výšky 20 %. Ak sa tak rozhodnú, cieľ sa zvýši o polovicu použitej percentuálnej hodnoty odpadového tepla a chladu až na hornú hranicu 54 %.




  2.   Členské štáty do svojich stavebných predpisov a poriadkov a prípadne do svojich systémov podpory zavedú opatrenia na zvýšenie podielu elektriny a vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov energie vyrábaných na mieste
  alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  vo fonde budov vrátane vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa podstatného zvýšenia vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, miestneho uskladňovania energie a inteligentného a obojsmerného spoplatňovania v kombinácii so zlepšeniami energetickej efektívnosti v súvislosti s kombinovanou výrobou a pasívnymi budovami s takmer nulovou spotrebou energie.
  Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov vyprodukovanej na mieste
  alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  v nových budovách a v budovách, ktoré sa renovujú
  zásadným spôsobom
  , v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ
  a ak je to ekonomicky, technicky a funkčne uskutočniteľné
  . Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného diaľkového vykurovania a chladenia.
  V prípade existujúcich budov sa prvý pododsek vzťahuje na ozbrojené sily iba vtedy, ak jeho uplatňovanie nie je v rozpore s povahou a prvotným cieľom činností ozbrojených síl, a s výnimkou materiálu, ktorý sa používa výhradne na vojenské účely.


  3.   Členské štáty zabezpečujú, aby verejné budovy na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni plnili vzorovú úlohu, pokiaľ ide o podiel využívanej energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s ustanoveniami článku 9 smernice 2010/31/EÚ a článku 5 smernice 2012/27/EÚ. Okrem iného môžu povoliť, aby sa táto povinnosť splnila stanovením toho, že strechy a iné
  kompatibilné povrchy a podzemné časti
  verejných budov alebo zmiešaných súkromno-verejných budov využívajú tretie strany pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.


  Členské štáty presadzujú spoluprácu medzi miestnymi orgánmi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov v sektore budov, najmä prostredníctvom verejného obstarávania. Takáto podpora sa uvedie v národných plánoch renovácie budov členských štátov podľa článku 3 smernice [EPBD]




  4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť orientačný podiel energie z obnoviteľných zdrojov stanovený v odseku 1 podporujú používanie systémov a vybavenia na vykurovanie a chladenie využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov
  vrátane inovatívnych technológií pre daný miestny kontext vrátane inteligentných elektrifikovaných vykurovacích a chladiacich systémov a zariadení založených na obnoviteľných zdrojoch energie, prípadne aj s inteligentným hospodárením so všetkými decentralizovanými energetickými zdrojmi budovy, a to prostredníctvom systému hospodárenia s energiou v budovách, ktorý dokáže komunikovať s energetickou sieťou
  . Na tento účel využívajú všetky primerané opatrenia, nástroje a stimuly, okrem iného energetické štítky navrhnuté na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (26), energetické certifikáty podľa smernice 2010/31/EÚ alebo iné vhodné certifikáty alebo normy skoncipované na vnútroštátnej alebo únijnej úrovni a zabezpečujú poskytovanie primeraných informácií a poradenstva o energii z obnoviteľných zdrojov a vysoko energeticky efektívnych alternatívach
  aj v jednotných kontaktných miestach
  , ako aj o prípadných finančných nástrojoch a stimuloch dostupných na účely výmeny s cieľom podporovať vyššiu mieru výmeny starých vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a väčší prechod na riešenia vychádzajúce z energie z obnoviteľných zdrojov.“



  (26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1)." |
| --- | --- |

6.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 15a

Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia budov

1.   Členské štáty s cieľom podporovať výrobu a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov
  a odpadového tepla a chladu
  v sektore budov stanovia orientačnú cieľovú hodnotu podielu energie z obnoviteľných zdrojov
  vyrobenej na mieste alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  v konečnej spotrebe energie vo svojom sektore budov do roku 2030, ktorá je v súlade s orientačnou cieľovou hodnotou minimálne 49 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov a 
  nevyhnutného
  odpadového tepla
  a chladu
  v sektore budov v konečnej spotrebe energie Únie v roku 2030.
  Členské štáty, ktoré priamo nestanovia cenu emisií uhlíka v sektore stavebníctva prostredníctvom daňového systému alebo systému obchodovania s emisiami, alebo členské štáty, ktoré dočasne neuplatnia nový európsky systém obchodovania s emisiami pre budovy a dopravu, stanovia vyšší orientačný podiel obnoviteľných zdrojov energie.
  Národná
  orientačná
  cieľová hodnota sa vyjadrí ako podiel národnej konečnej spotreby energie a vypočíta sa podľa metodiky stanovenej v článku 7
  a môže zahrnúť vo výpočte podielu konečnej spotreby elektrinu z obnoviteľných zdrojov vrátane vlastnej spotreby, energetických komunít, podielu obnoviteľných zdrojov na elektrickom mixe a nevyhnutného odpadového tepla a chladu
  . Členské štáty uvedú svoju cieľovú hodnotu v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 spolu s informáciami o tom, ako ju plánujú dosiahnuť.

Členské štáty môžu započítať odpadové teplo a chlad do cieľovej hodnoty uvedenej v prvom pododseku až do výšky 20 %. Ak sa tak rozhodnú, cieľ sa zvýši o polovicu použitej percentuálnej hodnoty odpadového tepla a chladu až na hornú hranicu 54 %.

2.   Členské štáty do svojich stavebných predpisov a poriadkov a prípadne do svojich systémov podpory zavedú opatrenia na zvýšenie podielu elektriny a vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov energie vyrábaných na mieste
  alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  vo fonde budov vrátane vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa podstatného zvýšenia vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, miestneho uskladňovania energie a inteligentného a obojsmerného spoplatňovania v kombinácii so zlepšeniami energetickej efektívnosti v súvislosti s kombinovanou výrobou a pasívnymi budovami s takmer nulovou spotrebou energie.

Členské štáty by na dosiahnutie orientačného podielu energie z obnoviteľných zdrojov stanoveného v odseku 1 vo svojich stavebných predpisoch a poriadkoch a prípadne vo svojich systémoch podpory alebo pomocou iných prostriedkov s rovnocenným účinkom mali vyžadovať minimálne úrovne energie z obnoviteľných zdrojov vyprodukovanej na mieste
  alebo v blízkosti vrátane energie zo siete
  v nových budovách a v budovách, ktoré sa renovujú
  zásadným spôsobom
  , v súlade s ustanoveniami smernice 2010/31/EÚ
  a ak je to ekonomicky, technicky a funkčne uskutočniteľné
  . Členské štáty povolia dosiahnutie týchto úrovní okrem iného prostredníctvom účinného diaľkového vykurovania a chladenia.

V prípade existujúcich budov sa prvý pododsek vzťahuje na ozbrojené sily iba vtedy, ak jeho uplatňovanie nie je v rozpore s povahou a prvotným cieľom činností ozbrojených síl, a s výnimkou materiálu, ktorý sa používa výhradne na vojenské účely.

3.   Členské štáty zabezpečujú, aby verejné budovy na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni plnili vzorovú úlohu, pokiaľ ide o podiel využívanej energie z obnoviteľných zdrojov v súlade s ustanoveniami článku 9 smernice 2010/31/EÚ a článku 5 smernice 2012/27/EÚ. Okrem iného môžu povoliť, aby sa táto povinnosť splnila stanovením toho, že strechy a iné
  kompatibilné povrchy a podzemné časti
  verejných budov alebo zmiešaných súkromno-verejných budov využívajú tretie strany pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.

Členské štáty presadzujú spoluprácu medzi miestnymi orgánmi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov v sektore budov, najmä prostredníctvom verejného obstarávania. Takáto podpora sa uvedie v národných plánoch renovácie budov členských štátov podľa článku 3 smernice [EPBD]

4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť orientačný podiel energie z obnoviteľných zdrojov stanovený v odseku 1 podporujú používanie systémov a vybavenia na vykurovanie a chladenie využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov
  vrátane inovatívnych technológií pre daný miestny kontext vrátane inteligentných elektrifikovaných vykurovacích a chladiacich systémov a zariadení založených na obnoviteľných zdrojoch energie, prípadne aj s inteligentným hospodárením so všetkými decentralizovanými energetickými zdrojmi budovy, a to prostredníctvom systému hospodárenia s energiou v budovách, ktorý dokáže komunikovať s energetickou sieťou
  . Na tento účel využívajú všetky primerané opatrenia, nástroje a stimuly, okrem iného energetické štítky navrhnuté na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (26), energetické certifikáty podľa smernice 2010/31/EÚ alebo iné vhodné certifikáty alebo normy skoncipované na vnútroštátnej alebo únijnej úrovni a zabezpečujú poskytovanie primeraných informácií a poradenstva o energii z obnoviteľných zdrojov a vysoko energeticky efektívnych alternatívach
  aj v jednotných kontaktných miestach
  , ako aj o prípadných finančných nástrojoch a stimuloch dostupných na účely výmeny s cieľom podporovať vyššiu mieru výmeny starých vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a väčší prechod na riešenia vychádzajúce z energie z obnoviteľných zdrojov.“

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1)."

26

| 7. | ▌Článok 18 sa mení takto:








  a) | Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

  „3.   Členské štáty zabezpečia, aby systémy udeľovania osvedčení alebo ekvivalentné kvalifikačné systémy boli k dispozícii pre inštalatérov a dizajnérov všetkých foriem systémov na vykurovanie a chladenie využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v odvetví budov, priemysle a poľnohospodárstve, ako aj pre inštalatérov
  iných technológií obnoviteľnej energie, technológií skladovania a reakcie na dopyt vrátane nabíjacích staníc
  . Pri týchto systémoch sa môžu zohľadniť existujúce systémy a štruktúry a zakladajú sa na kritériách stanovených v prílohe IV. Každý členský štát
  overuje uznávanie
  osvedčenia udeleného inými členskými štátmi v súlade s danými kritériami.


  Do 31. decembra 2023 a potom každé tri roky členské štáty posúdia rozdiel medzi dostupnými a potrebnými odborníkmi v oblasti inštalácie zariadení, ktorí sú vyškolení a kvalifikovaní, a v prípade potreby poskytnú odporúčania na odstránenie prípadných nedostatkov. Posúdenia a odporúčania sa sprístupnia verejnosti.


  Členské štáty vytvoria podmienky, a to aj prostredníctvom stratégií zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie, aby zabezpečili, že bude k dispozícii dostatočný počet vyškolených a kvalifikovaných inštalatérov uvedených v odseku 3 ▌
  na servis rastúceho počtu zariadení vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, ktoré by prispeli k ročnému zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia, ako je stanovené v článku 23, a na ciele pre obnoviteľnú energiu v budovách stanovené v článku 15a, v priemyselnom sektore stanovené v článku 22a a v sektore dopravy stanovené v článku 25 a k dosiahnutiu celkového cieľa stanoveného v článku 3
  .
  Členské štáty na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov zabezpečia, aby boli k dispozícii dostatočné programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov
  a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia, za predpokladu, že tieto programy sú kompatibilné s vnútroštátnymi systémami udeľovania osvedčení alebo ekvivalentnými kvalifikačnými systémami.
  Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb,
  ako aj zabezpečenie rodovej vyváženosti a zameranie sa najmä na nedostatočne zastúpené menšiny
  .
  Ak je to zlučiteľné s už existujúcimi vzdelávacími a kvalifikačnými systémami,
  členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja.


  Členské štáty opíšu svoje politiky a opatrenia na podporu účinnej, vysokokvalitnej a inkluzívnej odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedených v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v správach o pokroku predložených podľa článku 17 uvedeného nariadenia.




  4.   Členské štáty sprístupnia verejnosti informácie o systémoch udeľovania osvedčení
  alebo ekvivalentných vnútroštátnych kvalifikačných systémoch
  uvedených v odseku 3. Členské štáty môžu
  sprístupniť verejnosti transparentným a ľahko dostupným spôsobom aj pravidelne aktualizovaný
  zoznam inštalatérov, ktorí majú odbornú kvalifikáciu alebo osvedčenie v súlade s odsekom 3.“, |
| --- | --- | --- |

7.

▌Článok 18 sa mení takto:

a)

a)

Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

„3.   Členské štáty zabezpečia, aby systémy udeľovania osvedčení alebo ekvivalentné kvalifikačné systémy boli k dispozícii pre inštalatérov a dizajnérov všetkých foriem systémov na vykurovanie a chladenie využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v odvetví budov, priemysle a poľnohospodárstve, ako aj pre inštalatérov
  iných technológií obnoviteľnej energie, technológií skladovania a reakcie na dopyt vrátane nabíjacích staníc
  . Pri týchto systémoch sa môžu zohľadniť existujúce systémy a štruktúry a zakladajú sa na kritériách stanovených v prílohe IV. Každý členský štát
  overuje uznávanie
  osvedčenia udeleného inými členskými štátmi v súlade s danými kritériami.

Do 31. decembra 2023 a potom každé tri roky členské štáty posúdia rozdiel medzi dostupnými a potrebnými odborníkmi v oblasti inštalácie zariadení, ktorí sú vyškolení a kvalifikovaní, a v prípade potreby poskytnú odporúčania na odstránenie prípadných nedostatkov. Posúdenia a odporúčania sa sprístupnia verejnosti.

Členské štáty vytvoria podmienky, a to aj prostredníctvom stratégií zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie, aby zabezpečili, že bude k dispozícii dostatočný počet vyškolených a kvalifikovaných inštalatérov uvedených v odseku 3 ▌
  na servis rastúceho počtu zariadení vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, ktoré by prispeli k ročnému zvýšeniu podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sektore vykurovania a chladenia, ako je stanovené v článku 23, a na ciele pre obnoviteľnú energiu v budovách stanovené v článku 15a, v priemyselnom sektore stanovené v článku 22a a v sektore dopravy stanovené v článku 25 a k dosiahnutiu celkového cieľa stanoveného v článku 3
  .

Členské štáty na dosiahnutie takého dostatočného počtu inštalatérov a dizajnérov zabezpečia, aby boli k dispozícii dostatočné programy odborného vzdelávania, ktoré zabezpečia kvalifikáciu alebo získavanie osvedčení vzťahujúcich sa aj na technológie vykurovania a chladenia využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov
  a na aktuálne súvisiace inovačné riešenia, za predpokladu, že tieto programy sú kompatibilné s vnútroštátnymi systémami udeľovania osvedčení alebo ekvivalentnými kvalifikačnými systémami.
  Členské štáty zavedú opatrenia na podporu účasti na takýchto programoch, predovšetkým účasti malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb,
  ako aj zabezpečenie rodovej vyváženosti a zameranie sa najmä na nedostatočne zastúpené menšiny
  .
  Ak je to zlučiteľné s už existujúcimi vzdelávacími a kvalifikačnými systémami,
  členské štáty môžu zaviesť dobrovoľné dohody s relevantnými poskytovateľmi a predajcami technológií v snahe vyškoliť dostatočný počet inštalatérov vzhľadom na aktuálne inovačné riešenia a technológie dostupné na trhu, pričom daný dostatočný počet možno určiť na základe odhadovaného predaja.

Členské štáty opíšu svoje politiky a opatrenia na podporu účinnej, vysokokvalitnej a inkluzívnej odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovníkov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch uvedených v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v správach o pokroku predložených podľa článku 17 uvedeného nariadenia.

4.   Členské štáty sprístupnia verejnosti informácie o systémoch udeľovania osvedčení
  alebo ekvivalentných vnútroštátnych kvalifikačných systémoch
  uvedených v odseku 3. Členské štáty môžu
  sprístupniť verejnosti transparentným a ľahko dostupným spôsobom aj pravidelne aktualizovaný
  zoznam inštalatérov, ktorí majú odbornú kvalifikáciu alebo osvedčenie v súlade s odsekom 3.“,

| b) | Dopĺňa sa tento odsek:





  „6a.
     
  Žiadnymi opatreniami prijatými podľa tohto článku nie sú dotknuté opatrenia prijaté podľa smerníc (EÚ) .../... [Smernica o energetickej efektívnosti] a (EÚ) .../... [EPBD].“; |
| --- | --- |

b)

b)

Dopĺňa sa tento odsek:

Dopĺňa sa tento odsek:

„6a.
     
  Žiadnymi opatreniami prijatými podľa tohto článku nie sú dotknuté opatrenia prijaté podľa smerníc (EÚ) .../... [Smernica o energetickej efektívnosti] a (EÚ) .../... [EPBD].“;

| 8. | Článok 19 sa mení takto:








  -a) | odsek 1 sa nahrádza takto:





  „1.
     
  Na účely preukázania pôvodu alebo množstva energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe dodávateľa koncovému odberateľovi a v energii dodávanej spotrebiteľom v rámci zmlúv uvedenej na trh s odkazom na spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov členské štáty zabezpečia, aby pôvod energie z obnoviteľných zdrojov bolo možné zaručiť v zmysle tejto smernice v súlade s objektívnymi, transparentnými a nediskriminačnými kritériami.“ |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 19 sa mení takto:

-a)

-a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.
     
  Na účely preukázania pôvodu alebo množstva energie z obnoviteľných zdrojov v energetickom mixe dodávateľa koncovému odberateľovi a v energii dodávanej spotrebiteľom v rámci zmlúv uvedenej na trh s odkazom na spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov členské štáty zabezpečia, aby pôvod energie z obnoviteľných zdrojov bolo možné zaručiť v zmysle tejto smernice v súlade s objektívnymi, transparentnými a nediskriminačnými kritériami.“

| a) | Odsek 2 sa mení takto:






  i) | Prvý pododsek sa nahrádza takto:
  „Na tento účel členské štáty zabezpečia, aby sa na žiadosť výrobcu energie z obnoviteľných zdrojov vydalo potvrdenie o pôvode. Členské štáty
  stanovia jednotný systém potvrdení Únie o pôvode pre všetok obnoviteľný vodík
  .


  Členské štáty môžu rozhodnúť na účely zohľadnenia trhovej hodnoty potvrdenia o pôvode, že nebudú vydávať takéto potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí získali finančnú podporu zo systému podpory.




  Komisia zavedie doplňujúce informácie pre potvrdenia o pôvode, pričom zabráni dvojitému započítaniu.


  Vydávanie potvrdení o pôvode môže podliehať minimálnemu kapacitnému obmedzeniu. Potvrdenie o pôvode je na 1 MWh s možnosťou vydania jej častí
  .
  Musia byť riadne štandardizované prostredníctvom európskej normy CEN-EN16325 a vydané na žiadosť výrobcu energie za predpokladu, že to nepovedie k dvojitému započítaniu. Pre malé zariadenia s výkonom nižším ako 50 kW a pre energetické spoločenstvá sa zavedie zjednodušený postup registrácie a znížené registračné poplatky. Potvrdenia o pôvode sa môžu vydávať pre niekoľko združených malých zariadení.


  Na každú jednotku vyrobenej energie sa vydáva len jedno potvrdenie o pôvode
  a určitá jednotka energie sa berie do úvahy iba raz
  “. |
| --- | --- | --- |

a)

Odsek 2 sa mení takto:

i)

Prvý pododsek sa nahrádza takto:

„Na tento účel členské štáty zabezpečia, aby sa na žiadosť výrobcu energie z obnoviteľných zdrojov vydalo potvrdenie o pôvode. Členské štáty
  stanovia jednotný systém potvrdení Únie o pôvode pre všetok obnoviteľný vodík
  .

stanovia jednotný systém potvrdení Únie o pôvode pre všetok obnoviteľný vodík

Členské štáty môžu rozhodnúť na účely zohľadnenia trhovej hodnoty potvrdenia o pôvode, že nebudú vydávať takéto potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí získali finančnú podporu zo systému podpory.

Členské štáty môžu rozhodnúť na účely zohľadnenia trhovej hodnoty potvrdenia o pôvode, že nebudú vydávať takéto potvrdenia o pôvode výrobcom, ktorí získali finančnú podporu zo systému podpory.

Komisia zavedie doplňujúce informácie pre potvrdenia o pôvode, pričom zabráni dvojitému započítaniu.

Komisia zavedie doplňujúce informácie pre potvrdenia o pôvode, pričom zabráni dvojitému započítaniu.

Vydávanie potvrdení o pôvode môže podliehať minimálnemu kapacitnému obmedzeniu. Potvrdenie o pôvode je na 1 MWh s možnosťou vydania jej častí
  .
  Musia byť riadne štandardizované prostredníctvom európskej normy CEN-EN16325 a vydané na žiadosť výrobcu energie za predpokladu, že to nepovedie k dvojitému započítaniu. Pre malé zariadenia s výkonom nižším ako 50 kW a pre energetické spoločenstvá sa zavedie zjednodušený postup registrácie a znížené registračné poplatky. Potvrdenia o pôvode sa môžu vydávať pre niekoľko združených malých zariadení.

na 1 MWh s možnosťou vydania jej častí

Musia byť riadne štandardizované prostredníctvom európskej normy CEN-EN16325 a vydané na žiadosť výrobcu energie za predpokladu, že to nepovedie k dvojitému započítaniu. Pre malé zariadenia s výkonom nižším ako 50 kW a pre energetické spoločenstvá sa zavedie zjednodušený postup registrácie a znížené registračné poplatky. Potvrdenia o pôvode sa môžu vydávať pre niekoľko združených malých zariadení.

Na každú jednotku vyrobenej energie sa vydáva len jedno potvrdenie o pôvode
  a určitá jednotka energie sa berie do úvahy iba raz
  “.

a určitá jednotka energie sa berie do úvahy iba raz

| i
  a
  ) | Druhý pododsek sa vypúšťa; |
| --- | --- |

i
  a
  )

a

Druhý pododsek sa vypúšťa;

| ib) | vo štvrtom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:










  „c) | ak sa potvrdenia o pôvode nevydávajú priamo výrobcovi, ale dodávateľovi alebo spotrebiteľovi, ktorý nakupuje energiu v konkurenčnom prostredí, alebo prostredníctvom dlhodobej zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.“, |
| --- | --- | --- |

ib)

ib)

vo štvrtom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

vo štvrtom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

„c)

ak sa potvrdenia o pôvode nevydávajú priamo výrobcovi, ale dodávateľovi alebo spotrebiteľovi, ktorý nakupuje energiu v konkurenčnom prostredí, alebo prostredníctvom dlhodobej zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.“,

ak sa potvrdenia o pôvode nevydávajú priamo výrobcovi, ale dodávateľovi alebo spotrebiteľovi, ktorý nakupuje energiu v konkurenčnom prostredí, alebo prostredníctvom dlhodobej zmluvy o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.“,

| ii) | Piaty pododsek vypúšťa; |
| --- | --- |

ii)

Piaty pododsek vypúšťa;

| aa) | odsek 3 sa nahrádza takto:





  „3.
     
  Na účely odseku 1 sú potvrdenia o pôvode platné pre transakcie 12 mesiacov po výrobe príslušnej jednotky energie. Členské štáty zabezpečia, aby všetkým potvrdeniam o pôvode, ktoré neboli zrušené, skončila platnosť najneskôr 18 mesiacov po výrobe danej jednotky energie. Členské štáty začlenia potvrdenia o pôvode so skončenou platnosťou do výpočtu ich zvyškového energetického mixu.“; |
| --- | --- |

aa)

aa)

odsek 3 sa nahrádza takto:

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.
     
  Na účely odseku 1 sú potvrdenia o pôvode platné pre transakcie 12 mesiacov po výrobe príslušnej jednotky energie. Členské štáty zabezpečia, aby všetkým potvrdeniam o pôvode, ktoré neboli zrušené, skončila platnosť najneskôr 18 mesiacov po výrobe danej jednotky energie. Členské štáty začlenia potvrdenia o pôvode so skončenou platnosťou do výpočtu ich zvyškového energetického mixu.“;

| ab) | odsek 4 sa nahrádza takto:





  „4.
     
  Na účely zverejňovania informácií uvedených v odsekoch 8 a 13 členské štáty zabezpečia, aby energetické spoločnosti rušili potvrdenia o pôvode najneskôr šesť mesiacov po skončení ich platnosti. Okrem toho do ... [jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] členské štáty zabezpečia, aby sa údaje o zvyškovom mixe zverejňovali každoročne.“; |
| --- | --- |

ab)

ab)

odsek 4 sa nahrádza takto:

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.
     
  Na účely zverejňovania informácií uvedených v odsekoch 8 a 13 členské štáty zabezpečia, aby energetické spoločnosti rušili potvrdenia o pôvode najneskôr šesť mesiacov po skončení ich platnosti. Okrem toho do ... [jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] členské štáty zabezpečia, aby sa údaje o zvyškovom mixe zverejňovali každoročne.“;

| ac) | prvý pododsek odseku 7 sa mení takto:










  i) | písmeno a) sa nahrádza takto:










  „a) | zdroj energie, z ktorého bola energia vyrobená, a dátumy začiatku a konca čo najbližšie k reálnemu času s cieľom dosiahnuť interval výroby nepresahujúci jednu hodinu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

ac)

ac)

prvý pododsek odseku 7 sa mení takto:

prvý pododsek odseku 7 sa mení takto:

i)

i)

písmeno a) sa nahrádza takto:

písmeno a) sa nahrádza takto:

„a)

„a)

zdroj energie, z ktorého bola energia vyrobená, a dátumy začiatku a konca čo najbližšie k reálnemu času s cieľom dosiahnuť interval výroby nepresahujúci jednu hodinu;“;

zdroj energie, z ktorého bola energia vyrobená, a dátumy začiatku a konca čo najbližšie k reálnemu času s cieľom dosiahnuť interval výroby nepresahujúci jednu hodinu;“;

| ii) | písmeno c) sa nahrádza takto:










  „c) | označenie, miesto, ponuková oblasť elektriny, typ a kapacitu zariadenia, v ktorom bola energia vyrobená;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

písmeno c) sa nahrádza takto:

písmeno c) sa nahrádza takto:

„c)

„c)

označenie, miesto, ponuková oblasť elektriny, typ a kapacitu zariadenia, v ktorom bola energia vyrobená;“;

označenie, miesto, ponuková oblasť elektriny, typ a kapacitu zariadenia, v ktorom bola energia vyrobená;“;

| iii) | dopĺňajú sa tieto body:










  „g) | emisie skleníkových plynov počas životného cyklu energie s potvrdením o pôvode v súlade s normou ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

dopĺňajú sa tieto body:

dopĺňajú sa tieto body:

„g)

„g)

emisie skleníkových plynov počas životného cyklu energie s potvrdením o pôvode v súlade s normou ISO 14067:2018;

emisie skleníkových plynov počas životného cyklu energie s potvrdením o pôvode v súlade s normou ISO 14067:2018;

| h) | lepšiu časovú granularitu; |
| --- | --- |

h)

h)

lepšiu časovú granularitu;

lepšiu časovú granularitu;

| i) | lokalizáciu.“; |
| --- | --- |

i)

i)

lokalizáciu.“;

lokalizáciu.“;

| b) | ▌ odsek 8 sa nahrádza takto:
  „Keď je dodávateľ elektriny povinný preukázať
  pôvod
  energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely článku 3 ods. 9 písm. a) smernice 2009/72/ES, využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix.


  Keď sa od dodávateľa plynu požaduje, aby preukázal pôvod energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely prílohy I časti 5 smernice (EÚ) .../... [o spoločných pravidlách pre vnútorné trhy s obnoviteľnými zdrojmi energie a zemnými plynmi a s vodíkom, COM(2021)0803], využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix.




  Ak členské štáty ustanovili potvrdenia o pôvode aj pre iné druhy energie, dodávatelia na účely zverejňovania informácií uvádzajú rovnaký druh potvrdenia o pôvode ako dodaná energia. Okrem toho, ak odberateľ spotrebúva plyn z vodíkovej alebo plynárenskej siete, členské štáty môžu zabezpečiť, aby zrušené potvrdenia o pôvode zodpovedali príslušným charakteristikám siete. Podobne sa potvrdenia o pôvode vypracované podľa článku 14 ods. 10 smernice 2012/27/EÚ môžu používať na zdôvodnenie každej požiadavky na preukázanie množstva elektriny vyrobenej v rámci vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Na účely odseku 2 tohto článku možno v prípade, ak sa elektrina vyrába vysokoúčinnou kombinovanou výrobou z obnoviteľných zdrojov, vydať iba jedno potvrdenie o pôvode uvádzajúce obe vlastnosti.“; |
| --- | --- |

b)

▌ odsek 8 sa nahrádza takto:

„Keď je dodávateľ elektriny povinný preukázať
  pôvod
  energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely článku 3 ods. 9 písm. a) smernice 2009/72/ES, využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix.

pôvod

Keď sa od dodávateľa plynu požaduje, aby preukázal pôvod energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely prílohy I časti 5 smernice (EÚ) .../... [o spoločných pravidlách pre vnútorné trhy s obnoviteľnými zdrojmi energie a zemnými plynmi a s vodíkom, COM(2021)0803], využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix.

Keď sa od dodávateľa plynu požaduje, aby preukázal pôvod energie z obnoviteľných zdrojov vo svojom energetickom mixe na účely prílohy I časti 5 smernice (EÚ) .../... [o spoločných pravidlách pre vnútorné trhy s obnoviteľnými zdrojmi energie a zemnými plynmi a s vodíkom, COM(2021)0803], využije na to potvrdenia o pôvode, nie však v prípade podielu svojho energetického mixu, ktorý zodpovedá prípadným nesledovaným komerčným ponukám, pri ktorých môže dodávateľ použiť zvyškový mix.

Ak členské štáty ustanovili potvrdenia o pôvode aj pre iné druhy energie, dodávatelia na účely zverejňovania informácií uvádzajú rovnaký druh potvrdenia o pôvode ako dodaná energia. Okrem toho, ak odberateľ spotrebúva plyn z vodíkovej alebo plynárenskej siete, členské štáty môžu zabezpečiť, aby zrušené potvrdenia o pôvode zodpovedali príslušným charakteristikám siete. Podobne sa potvrdenia o pôvode vypracované podľa článku 14 ods. 10 smernice 2012/27/EÚ môžu používať na zdôvodnenie každej požiadavky na preukázanie množstva elektriny vyrobenej v rámci vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Na účely odseku 2 tohto článku možno v prípade, ak sa elektrina vyrába vysokoúčinnou kombinovanou výrobou z obnoviteľných zdrojov, vydať iba jedno potvrdenie o pôvode uvádzajúce obe vlastnosti.“;

Ak členské štáty ustanovili potvrdenia o pôvode aj pre iné druhy energie, dodávatelia na účely zverejňovania informácií uvádzajú rovnaký druh potvrdenia o pôvode ako dodaná energia. Okrem toho, ak odberateľ spotrebúva plyn z vodíkovej alebo plynárenskej siete, členské štáty môžu zabezpečiť, aby zrušené potvrdenia o pôvode zodpovedali príslušným charakteristikám siete. Podobne sa potvrdenia o pôvode vypracované podľa článku 14 ods. 10 smernice 2012/27/EÚ môžu používať na zdôvodnenie každej požiadavky na preukázanie množstva elektriny vyrobenej v rámci vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Na účely odseku 2 tohto článku možno v prípade, ak sa elektrina vyrába vysokoúčinnou kombinovanou výrobou z obnoviteľných zdrojov, vydať iba jedno potvrdenie o pôvode uvádzajúce obe vlastnosti.“;

| ba) | odsek 9 sa nahrádza takto:





  „9.
     
  Členské štáty uznávajú potvrdenia o pôvode vydané inými členskými štátmi v súlade s touto smernicou výhradne ako dôkaz prvkov uvedených v odseku 1 a odseku 7 prvom pododseku písm. a) až i). Členský štát môže odmietnuť uznať potvrdenie o pôvode len v prípade, že má opodstatnené pochybnosti o jeho presnosti, spoľahlivosti alebo vierohodnosti. Členský štát o takomto odmietnutí a o jeho dôvodoch informuje Komisiu.“; |
| --- | --- |

ba)

ba)

odsek 9 sa nahrádza takto:

odsek 9 sa nahrádza takto:

„9.
     
  Členské štáty uznávajú potvrdenia o pôvode vydané inými členskými štátmi v súlade s touto smernicou výhradne ako dôkaz prvkov uvedených v odseku 1 a odseku 7 prvom pododseku písm. a) až i). Členský štát môže odmietnuť uznať potvrdenie o pôvode len v prípade, že má opodstatnené pochybnosti o jeho presnosti, spoľahlivosti alebo vierohodnosti. Členský štát o takomto odmietnutí a o jeho dôvodoch informuje Komisiu.“;

| bb) | odsek 11 sa nahrádza takto:





  „11.
     
  Členské štáty neuznávajú potvrdenia o pôvode vydané treťou krajinou s výnimkou situácie, keď Únia uzavrela dohodu s touto treťou krajinou o vzájomnom uznávaní potvrdení o pôvode vydaných v Únii a kompatibilných systémov potvrdení o pôvode zriadených v uvedenej tretej krajine, a to iba v prípade, že existuje priamy dovoz alebo vývoz energie. Komisia vydá usmernenia, v ktorých objasní požiadavky Únie na uznávanie potvrdení o pôvode vydaných treťou krajinou vrátane súvisiacich podmienok riadenia na účely uľahčenia a zefektívnenia dosahovania takýchto dohôd s tretími krajinami.




  Do ... [jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] Komisia vydá usmernenia týkajúce sa príslušných záruk pre cezhraničné prenosy.“; |
| --- | --- |

bb)

bb)

odsek 11 sa nahrádza takto:

odsek 11 sa nahrádza takto:

„11.
     
  Členské štáty neuznávajú potvrdenia o pôvode vydané treťou krajinou s výnimkou situácie, keď Únia uzavrela dohodu s touto treťou krajinou o vzájomnom uznávaní potvrdení o pôvode vydaných v Únii a kompatibilných systémov potvrdení o pôvode zriadených v uvedenej tretej krajine, a to iba v prípade, že existuje priamy dovoz alebo vývoz energie. Komisia vydá usmernenia, v ktorých objasní požiadavky Únie na uznávanie potvrdení o pôvode vydaných treťou krajinou vrátane súvisiacich podmienok riadenia na účely uľahčenia a zefektívnenia dosahovania takýchto dohôd s tretími krajinami.

Do ... [jeden rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] Komisia vydá usmernenia týkajúce sa príslušných záruk pre cezhraničné prenosy.“;

| bc) | odsek 13 nahrádza takto:





  „13.
     
  Komisia prijme do 30. júna 2025 správu, v ktorej posúdi možnosti vytvorenia zelenej značky Únie s cieľom presadzovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov z nových zariadení. Dodávatelia využijú na preukázanie súladu s požiadavkami takejto značky informácie obsiahnuté v potvrdeniach o pôvode.“; |
| --- | --- |

bc)

bc)

odsek 13 nahrádza takto:

odsek 13 nahrádza takto:

„13.
     
  Komisia prijme do 30. júna 2025 správu, v ktorej posúdi možnosti vytvorenia zelenej značky Únie s cieľom presadzovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov z nových zariadení. Dodávatelia využijú na preukázanie súladu s požiadavkami takejto značky informácie obsiahnuté v potvrdeniach o pôvode.“;

| bd) | dopĺňa sa tento odsek:





  „13a.
     
  Komisia monitoruje fungovanie systému potvrdení o pôvode a do 30. júna 2025 posúdi rovnováhu medzi ponukou potvrdení o pôvode a dopytom po nich na trhu a v prípade nerovnováh identifikuje relevantné faktory ovplyvňujúce ponuku a dopyt a navrhne opatrenia na nápravu prípadných štrukturálnych nerovnováh s cieľom podporiť trhy pri zameraní sa na nové zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.“; |
| --- | --- |

bd)

bd)

dopĺňa sa tento odsek:

dopĺňa sa tento odsek:

„13a.
     
  Komisia monitoruje fungovanie systému potvrdení o pôvode a do 30. júna 2025 posúdi rovnováhu medzi ponukou potvrdení o pôvode a dopytom po nich na trhu a v prípade nerovnováh identifikuje relevantné faktory ovplyvňujúce ponuku a dopyt a navrhne opatrenia na nápravu prípadných štrukturálnych nerovnováh s cieľom podporiť trhy pri zameraní sa na nové zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.“;

| 9. | V článku 20 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú
  alebo modernizovať
  existujúcu infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú
  v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie v kombinácii s uskladňovaním tepelnej energie,
  systémami odozvy na dopyt a zariadeniami na premenu elektriny na teplo
  .




  3a.
     
  V súlade s príslušnými právnymi predpismi týkajúcimi sa trhu s elektrinou členské štáty vo vhodných prípadoch prijmú potrebné opatrenia na začlenenie elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov do siete a zároveň zabezpečia stabilitu siete a bezpečnosť dodávok.“; |
| --- | --- |

9.

V článku 20 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Členské štáty na základe svojho posúdenia týkajúceho sa potreby vybudovať novú
  alebo modernizovať
  existujúcu infraštruktúru diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie v záujme dosiahnutia cieľa Únie stanoveného v článku 3 ods. 1 tejto smernice a ktoré je súčasťou integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, vykonajú
  v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  podľa potreby nevyhnutné kroky na rozvoj infraštruktúry diaľkového vykurovania a chladenia tak, aby podporovala vykurovanie a chladenie využívajúce obnoviteľné zdroje energie v kombinácii s uskladňovaním tepelnej energie,
  systémami odozvy na dopyt a zariadeniami na premenu elektriny na teplo
  .

3a.
     
  V súlade s príslušnými právnymi predpismi týkajúcimi sa trhu s elektrinou členské štáty vo vhodných prípadoch prijmú potrebné opatrenia na začlenenie elektriny z nestálych obnoviteľných zdrojov do siete a zároveň zabezpečia stabilitu siete a bezpečnosť dodávok.“;

| 10. | Vkladá sa tento článok 20a:


  „Článok 20a


  Uľahčovanie integrácie elektriny z obnoviteľných zdrojov energie do systému


  ‚1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a 
  prípadným technicky dostupným
  prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a v maximálnej možnej miere v reálnom čase, ale v časových intervaloch najviac jednej hodiny a s prípadne dostupnými predpoveďami.
  Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia distribučných sietí mali prístup k potrebným údajom. Ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov nemajú prístup ku všetkým potrebným informáciám, uplatňujú existujúci systém oznamovania údajov v rámci ENTSO-E v súlade s ustanoveniami smernice 2019/944
  .
  Prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sietí však nie sú zodpovední za chyby v prognózach, odhadoch alebo výpočtoch spôsobené vonkajšími okolnosťami. Členské štáty stimulujú modernizáciu inteligentných sietí s cieľom lepšie monitorovať rovnováhu siete alebo sprístupniť informácie v reálnom čase
  .


  Ak je to technicky dostupné, prevádzkovatelia distribučných sietí by mali sprístupniť aj anonymizované a súhrnné údaje o potenciáli reakcie na dopyt a o elektrine z obnoviteľných zdrojov vyrobenej samospotrebiteľmi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov a dodanej do siete.






  1a.
     Informácie a údaje uvedené v odseku 1 sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje
  interoperabilitu na základe harmonizovaných formátov údajov a štandardizovaných súborov údajov, ktoré môžu nediskriminačne využíva
  ť účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a ktoré možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení ▌.


  2.   Členské štáty
  prijmú
  dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]
  opatrenia
  ,
  ktorými sa bude vyžadovať,
  aby výrobcovia batérií do domácností a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene,
  formou výslovného súhlasu a v súlade s príslušnými ustanoveniami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/679
  , ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne.


  Do ... [6 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice]
  členské štáty
  prijmú opatrenia, ktorými sa bude vyžadovať
  , aby výrobcovia vozidiel v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného výkonu batérie a kapacity batérie, ▌majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene
  na základe výslovného súhlasu
  , ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a 
  bez poplatkov pre vlastníkov alebo používateľov batérií a subjekty konajúce v ich mene
  , dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu a 
  v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679
  .
  V súlade s nariadením o batériách prebieha výmena údajov v režime »len na čítanie«, čím sa tretím stranám zabraňuje meniť parametre údajov.




  Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia inteligentných vykurovacích a chladiacich zariadení, zásobníkov tepelnej energie a iných inteligentných zariadení, ktoré spotrebiteľom uľahčujú poskytovanie reakcie na dopyt v energetickom systéme, umožňovali používateľom prístup v reálnom čase k údajom relevantným pre reakciu na dopyt nediskriminačným spôsobom a bez poplatkov, ako aj tretím stranám konajúcim v mene vlastníkov a používateľov, a to formou výslovného súhlasu a v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679
  .


  3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie miesta na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a 
  prepojenie s inteligentnými meracími systémami, ak ich členské štáty zavedú,
  a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného
  nabíjania, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 4 nariadenia ... [nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá] a posúdi regulačnými orgánmi, pokiaľ ide o jeho potenciálny prínos.




  4.   Členské štáty
  zabezpečia, aby všetky prostriedky výroby elektriny vrátane jednotiek vyrábajúcich elektrinu z obnoviteľných zdrojov boli zapojené do poskytovania systémových a vyrovnávacích služieb
  . Členské štáty tiež zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností,
  komunitné batérie
  a elektrické vozidlá,
  ako aj decentralizované zdroje energie s kapacitou pod 1 MW v systéme
  ,
  zásobníky tepelnej energie, jednotky na premenu energie na plyn, tepelné čerpadlá a iné technológie schopné poskytovať flexibilitu
  , pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb pre elektrické siete a siete diaľkového vykurovania a chladenia, poskytovateľov uskladňovania energie a flexibility,
  ako aj vyrovnávacích služieb,
  a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.
  Členské štáty zabezpečia rovnaké podmienky pre menších účastníkov trhu, najmä komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, aby sa mohli zúčastňovať na trhu bez toho, aby čelili neprimeranej administratívnej alebo regulačnej záťaži.‘;





  4a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec umožňoval koncovým odberateľom uzatvárať zmluvné dohody s účastníkmi trhu s elektrinou a poskytovateľmi služieb elektromobility na získanie informácií o podmienkach dohody vrátane ochrany ich osobných údajov a jej dôsledkoch pre odberateľov vrátane odmeny za flexibilitu.“; |
| --- | --- |

10.

Vkladá sa tento článok 20a:

„Článok 20a

Uľahčovanie integrácie elektriny z obnoviteľných zdrojov energie do systému

‚1.   Členské štáty prevádzkovateľom prepravných sietí a 
  prípadným technicky dostupným
  prevádzkovateľom distribučných sietí na svojom území uložia povinnosť sprístupniť informácie o podiele elektriny z obnoviteľných zdrojov a obsahu emisií skleníkových plynov elektriny dodávanej v každej ponukovej oblasti, a to čo najpresnejšie a v maximálnej možnej miere v reálnom čase, ale v časových intervaloch najviac jednej hodiny a s prípadne dostupnými predpoveďami.
  Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia distribučných sietí mali prístup k potrebným údajom. Ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov nemajú prístup ku všetkým potrebným informáciám, uplatňujú existujúci systém oznamovania údajov v rámci ENTSO-E v súlade s ustanoveniami smernice 2019/944
  .
  Prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sietí však nie sú zodpovední za chyby v prognózach, odhadoch alebo výpočtoch spôsobené vonkajšími okolnosťami. Členské štáty stimulujú modernizáciu inteligentných sietí s cieľom lepšie monitorovať rovnováhu siete alebo sprístupniť informácie v reálnom čase
  .

Ak je to technicky dostupné, prevádzkovatelia distribučných sietí by mali sprístupniť aj anonymizované a súhrnné údaje o potenciáli reakcie na dopyt a o elektrine z obnoviteľných zdrojov vyrobenej samospotrebiteľmi a komunitami vyrábajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov a dodanej do siete.

1a.
     Informácie a údaje uvedené v odseku 1 sa poskytujú digitálne a spôsobom, ktorý zaručuje
  interoperabilitu na základe harmonizovaných formátov údajov a štandardizovaných súborov údajov, ktoré môžu nediskriminačne využíva
  ť účastníci trhu s elektrinou, agregátori, spotrebitelia a koneční používatelia a ktoré možno odčítať pomocou elektronických komunikačných zariadení ▌.

2.   Členské štáty
  prijmú
  dodatočne k požiadavkám v [návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020]
  opatrenia
  ,
  ktorými sa bude vyžadovať,
  aby výrobcovia batérií do domácností a priemyselných batérií umožňovali prístup k základným informáciám o systéme riadenia batérie v reálnom čase vrátane informácií o kapacite batérie, jej stave, stave nabitia a stanovenom výkone majiteľom a používateľom batérie, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene,
  formou výslovného súhlasu a v súlade s príslušnými ustanoveniami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/679
  , ako sú spoločnosti vykonávajúce energetické manažérstvo budov a účastníci trhu s elektrinou, a to za nediskriminačných podmienok a bezplatne.

Do ... [6 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice]
  členské štáty
  prijmú opatrenia, ktorými sa bude vyžadovať
  , aby výrobcovia vozidiel v reálnom čase sprístupňovali palubné údaje týkajúce sa stavu batérie, stavu nabitia batérie, stanoveného výkonu batérie a kapacity batérie, ▌majiteľom a používateľnom elektrických vozidiel, ako aj tretím stranám konajúcim v ich mene
  na základe výslovného súhlasu
  , ako sú účastníci trhu s elektrinou a poskytovatelia služieb elektromobility, a to za nediskriminačných podmienok a 
  bez poplatkov pre vlastníkov alebo používateľov batérií a subjekty konajúce v ich mene
  , dodatočne k ďalším požiadavkám v predpisoch o typovom schválení a dohľade na trhu a 
  v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679
  .
  V súlade s nariadením o batériách prebieha výmena údajov v režime »len na čítanie«, čím sa tretím stranám zabraňuje meniť parametre údajov.

Členské štáty zabezpečia, aby výrobcovia inteligentných vykurovacích a chladiacich zariadení, zásobníkov tepelnej energie a iných inteligentných zariadení, ktoré spotrebiteľom uľahčujú poskytovanie reakcie na dopyt v energetickom systéme, umožňovali používateľom prístup v reálnom čase k údajom relevantným pre reakciu na dopyt nediskriminačným spôsobom a bez poplatkov, ako aj tretím stranám konajúcim v mene vlastníkov a používateľov, a to formou výslovného súhlasu a v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2016/679
  .

3.   Členské štáty dodatočne k požiadavkám v [návrhu nariadenia o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice 2014/94/EÚ] zabezpečia, aby nabíjacie miesta na bežné nabíjanie na ich území, ktoré nie sú verejne dostupné, od [konečný dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] mohli podporovať funkcie inteligentného nabíjania a 
  prepojenie s inteligentnými meracími systémami, ak ich členské štáty zavedú,
  a prípadne na základe posúdenia regulačného orgánu aj funkcie obojsmerného
  nabíjania, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 4 nariadenia ... [nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá] a posúdi regulačnými orgánmi, pokiaľ ide o jeho potenciálny prínos.

4.   Členské štáty
  zabezpečia, aby všetky prostriedky výroby elektriny vrátane jednotiek vyrábajúcich elektrinu z obnoviteľných zdrojov boli zapojené do poskytovania systémových a vyrovnávacích služieb
  . Členské štáty tiež zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec nediskriminoval malé alebo mobilné systémy, ako sú batérie do domácností,
  komunitné batérie
  a elektrické vozidlá,
  ako aj decentralizované zdroje energie s kapacitou pod 1 MW v systéme
  ,
  zásobníky tepelnej energie, jednotky na premenu energie na plyn, tepelné čerpadlá a iné technológie schopné poskytovať flexibilitu
  , pri účasti na trhoch s elektrinou vrátane riadenia preťaženia a poskytovania služieb flexibility a vyrovnávacích služieb pre elektrické siete a siete diaľkového vykurovania a chladenia, poskytovateľov uskladňovania energie a flexibility,
  ako aj vyrovnávacích služieb,
  a to ani priamo, ani prostredníctvom agregácie.
  Členské štáty zabezpečia rovnaké podmienky pre menších účastníkov trhu, najmä komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, aby sa mohli zúčastňovať na trhu bez toho, aby čelili neprimeranej administratívnej alebo regulačnej záťaži.‘;

4a.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátny regulačný rámec umožňoval koncovým odberateľom uzatvárať zmluvné dohody s účastníkmi trhu s elektrinou a poskytovateľmi služieb elektromobility na získanie informácií o podmienkach dohody vrátane ochrany ich osobných údajov a jej dôsledkoch pre odberateľov vrátane odmeny za flexibilitu.“;

| 11. | Vkladá sa tento článok 22a:

  „Článok 22a

  Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia priemyslu


  1.   Členské štáty sa usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast
  1,9
  percentuálneho bodu do roku 2030.
  Uvedený nárast sa vypočíta ako priemer za trojročné obdobia 2024 až 2027 a 2027 až 2030.


  Členské štáty zahrnú
  politiky a
  opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
  Takéto opatrenia zahŕňajú elektrifikáciu priemyselných procesov založenú na obnoviteľných zdrojoch energie, ak sa považuje za nákladovo efektívne riešenie. Pri prijímaní opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v priemysle členské štáty dodržiavajú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.




  Členské štáty vytvoria regulačný rámec, ktorý môže zahŕňať podporné opatrenia pre priemysel v súlade s článkom 3 ods. 4a a podporovať využívanie obnoviteľných zdrojov a obnoviteľného vodíka spotrebovaného priemyslom, pričom sa plne zohľadní efektívnosť a medzinárodná konkurencieschopnosť ako nevyhnutné predpoklady na využívanie spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v priemysle. Tento rámec by mal riešiť najmä regulačné, administratívne a ekonomické prekážky v súlade s článkom 3 ods. 4a a článkom 15 ods. 8.


  Členské štáty zabezpečia, aby príspevok paliva z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle.
  Členské štáty zabezpečia, aby do roku 2035 podiel palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu používaných na konečné energetické a neenergetické účely predstavoval najmenej 70 % vodíka používaného na konečné energetické a neenergetické účely v priemysle. Komisia zanalyzuje dostupnosť palív nebiologického pôvodu v roku 2026 a potom každý rok.
  Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá: [PN 34]







  a) | Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív
  a vodíka vyrobeného ako vedľajší produkt alebo získaného z vedľajších produktov v priemyselných zariadeniach
  . |
| --- | --- | --- |

11.

Vkladá sa tento článok 22a:

„Článok 22a

Začleňovanie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia priemyslu

1.   Členské štáty sa usilujú zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v množstve zdrojov energie používaných na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle o orientačný priemerný minimálny ročný nárast
  1,9
  percentuálneho bodu do roku 2030.
  Uvedený nárast sa vypočíta ako priemer za trojročné obdobia 2024 až 2027 a 2027 až 2030.

Členské štáty zahrnú
  politiky a
  opatrenia plánované a vykonané so zámerom dosiahnuť toto orientačné zvýšenie do svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a správ o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.
  Takéto opatrenia zahŕňajú elektrifikáciu priemyselných procesov založenú na obnoviteľných zdrojoch energie, ak sa považuje za nákladovo efektívne riešenie. Pri prijímaní opatrení na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v priemysle členské štáty dodržiavajú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

Členské štáty vytvoria regulačný rámec, ktorý môže zahŕňať podporné opatrenia pre priemysel v súlade s článkom 3 ods. 4a a podporovať využívanie obnoviteľných zdrojov a obnoviteľného vodíka spotrebovaného priemyslom, pričom sa plne zohľadní efektívnosť a medzinárodná konkurencieschopnosť ako nevyhnutné predpoklady na využívanie spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v priemysle. Tento rámec by mal riešiť najmä regulačné, administratívne a ekonomické prekážky v súlade s článkom 3 ods. 4a a článkom 15 ods. 8.

Členské štáty zabezpečia, aby príspevok paliva z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely do roku 2030 predstavoval 50 % vodíka používaného na účely koncovej energie a neenergetické účely v priemysle.
  Členské štáty zabezpečia, aby do roku 2035 podiel palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu používaných na konečné energetické a neenergetické účely predstavoval najmenej 70 % vodíka používaného na konečné energetické a neenergetické účely v priemysle. Komisia zanalyzuje dostupnosť palív nebiologického pôvodu v roku 2026 a potom každý rok.
  Na výpočet daného percentuálneho podielu sa vzťahujú tieto pravidlá: [PN 34]

a)

Na výpočet menovateľa sa použije energetický obsah vodíka použitého na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou vodíka použitého ako medziprodukt na výrobu konvenčných dopravných palív
  a vodíka vyrobeného ako vedľajší produkt alebo získaného z vedľajších produktov v priemyselných zariadeniach
  .

| b) | Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu ▌ dopravných palív. |
| --- | --- |

b)

Na výpočet čitateľa sa použije energetický obsah palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu spotrebovaných v priemysle na účely koncovej energie a neenergetické účely, s výnimkou palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu použitých ako medziprodukt na výrobu ▌ dopravných palív.

| c) | Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III.

  Po stanovení pravidiel uvedených v odseku 1 Komisia do 31. januára 2026 posúdi, či je vzhľadom na regulačný, technický a vedecký vývoj vhodné a odôvodnené upraviť cieľ pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na rok 2030, a v prípade potreby pozmení tento článok spolu s posúdením vplyvu.


  S cieľom podporiť využívanie riešení v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov pre priemyselné teplo s nízkou a strednou teplotou sa členské štáty usilujú zvýšiť dostupnosť ekonomicky životaschopných a technicky uskutočniteľných obnoviteľných alternatív k využívaniu energie z fosílnych palív na priemyselné tepelné aplikácie s cieľom ukončiť používanie fosílnych palív na aplikácie vyžadujúce maximálne teploty do 200 stupňov Celzia najneskôr do roku 2027.

  ▌ |
| --- | --- |

c)

Na výpočet čitateľa aj menovateľa sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív stanovené v prílohe III.

▌

1a.
     
  Do ... [jedného roka po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] Komisia vypracuje globálnu stratégiu dovozu vodíka na podporu európskeho trhu s vodíkom. Táto stratégia dopĺňa iniciatívy na podporu domácej výroby vodíka v Únii, pričom podporuje vykonávanie tejto smernice a dosahovanie cieľov v nej stanovených a náležite zohľadňuje bezpečnosť dodávok a strategickú autonómiu Únie v oblasti energetiky. Opatrenia zahrnuté do stratégie sa zameriavajú na podporu rovnakých podmienok na základe rovnocenných pravidiel alebo noriem v tretích krajinách, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, udržateľnosť a zmierňovanie zmeny klímy. Stratégia musí obsahovať orientačné míľniky a opatrenia týkajúce sa dovozu. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na vykonávanie stratégie vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a správach o pokroku predkladaných podľa článkov 3, 14 a 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999. V stratégii sa zohľadní aj potreba rozvíjať prístup k energii pre miestne obyvateľstvo.“

| 12. | Článok 23 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   V záujme uľahčenia podpory energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia každý členský štát zvýši podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia o orientačnú hodnotu
  2,3
  percentuálneho bodu ako ročný priemer vypočítaný za obdobia 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia v roku 2020, vyjadreným ako vnútroštátny podiel na hrubej konečnej energetickej spotrebe a vypočítaným podľa metodiky stanovenej v článku 7.
  Uvedené zvýšenie dosiahne
  2,8
  percentuálneho bodu pre členské štáty, v ktorých sa používa odpadové teplo a chlad. V takom prípade môžu členské štáty započítať odpadové teplo a chlad, a to do výšky 40 % priemerného ročného zvýšenia.“ |
| --- | --- | --- |

12.

Článok 23 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   V záujme uľahčenia podpory energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia každý členský štát zvýši podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia o orientačnú hodnotu
  2,3
  percentuálneho bodu ako ročný priemer vypočítaný za obdobia 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia v roku 2020, vyjadreným ako vnútroštátny podiel na hrubej konečnej energetickej spotrebe a vypočítaným podľa metodiky stanovenej v článku 7.

Uvedené zvýšenie dosiahne
  2,8
  percentuálneho bodu pre členské štáty, v ktorých sa používa odpadové teplo a chlad. V takom prípade môžu členské štáty započítať odpadové teplo a chlad, a to do výšky 40 % priemerného ročného zvýšenia.“

| b) | Vkladá sa tento odsek 1a:

  „1a.   
  S cieľom poskytnúť Komisii úplný prehľad o značných rozdieloch v úrovni dopytu po priemyselnom teple v rámci Únie
  vykonávajú členské štáty posúdenie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov a využívania odpadového tepla a chladu v odvetví vykurovania a chladenia vrátane
  analýzy nákladov a prínosov všetkých pozitívnych externalít
  , prípadne analýzy oblastí vhodných na ich zavedenie za nízkeho ekologického rizika a potenciálu pre malé projekty zamerané na domácnosti.
  Malé a stredné podniky, priemyselné symbiózy a komerčné budovy a načrtnúť všetky požiadavky na infraštruktúru za účasti miestnych a regionálnych orgánov.
  Pri tomto posúdení sa z
  ohľadnia dostupné a ekonomicky uskutočniteľné technológie na priemyselné a domáce použitie s cieľom stanoviť míľniky a opatrenia na
  zvýšenie objemu obnoviteľných zdrojov energie vo vykurovaní a chladení a prípadne aj miery používania odpadového tepla a chladenia prostredníctvom diaľkového vykurovania a chladenia
  a malých domácností a MSP
  s cieľom stanoviť dlhodobú národnú stratégiu na
  zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia pochádzajúceho
  z vykurovania a chladenia.
  Takáto stratégia zohľadní rôznu úroveň kvality tepla (vysokú, strednú, nízku teplotu) špecifickú pre rôzne procesy a použitia.
  Posúdenie
  je v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a
  je súčasťou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a dopĺňa komplexné posúdenie vykurovania a chladenia požadované v článku 14 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ.“ |
| --- | --- |

b)

Vkladá sa tento odsek 1a:

„1a.   
  S cieľom poskytnúť Komisii úplný prehľad o značných rozdieloch v úrovni dopytu po priemyselnom teple v rámci Únie
  vykonávajú členské štáty posúdenie svojho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov a využívania odpadového tepla a chladu v odvetví vykurovania a chladenia vrátane
  analýzy nákladov a prínosov všetkých pozitívnych externalít
  , prípadne analýzy oblastí vhodných na ich zavedenie za nízkeho ekologického rizika a potenciálu pre malé projekty zamerané na domácnosti.
  Malé a stredné podniky, priemyselné symbiózy a komerčné budovy a načrtnúť všetky požiadavky na infraštruktúru za účasti miestnych a regionálnych orgánov.
  Pri tomto posúdení sa z
  ohľadnia dostupné a ekonomicky uskutočniteľné technológie na priemyselné a domáce použitie s cieľom stanoviť míľniky a opatrenia na
  zvýšenie objemu obnoviteľných zdrojov energie vo vykurovaní a chladení a prípadne aj miery používania odpadového tepla a chladenia prostredníctvom diaľkového vykurovania a chladenia
  a malých domácností a MSP
  s cieľom stanoviť dlhodobú národnú stratégiu na
  zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia pochádzajúceho
  z vykurovania a chladenia.
  Takáto stratégia zohľadní rôznu úroveň kvality tepla (vysokú, strednú, nízku teplotu) špecifickú pre rôzne procesy a použitia.
  Posúdenie
  je v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a
  je súčasťou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článkoch 3 a 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a dopĺňa komplexné posúdenie vykurovania a chladenia požadované v článku 14 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ.“

| c) | V odseku 2 prvom pododseku sa vypúšťa písmeno a); |
| --- | --- |

c)

V odseku 2 prvom pododseku sa vypúšťa písmeno a);

| ca) | V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:



  „Členské štáty poskytujú vlastníkom alebo nájomcom budov a MSP najmä informácie o nákladovo efektívnych opatreniach a finančných nástrojoch na zlepšenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovacích a chladiacich systémoch. Členské štáty poskytujú informácie prostredníctvom dostupných a transparentných poradenských nástrojov umiestnených v jednotných kontaktných miestach.“ |
| --- | --- |

ca)

ca)

V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Členské štáty poskytujú vlastníkom alebo nájomcom budov a MSP najmä informácie o nákladovo efektívnych opatreniach a finančných nástrojoch na zlepšenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovacích a chladiacich systémoch. Členské štáty poskytujú informácie prostredníctvom dostupných a transparentných poradenských nástrojov umiestnených v jednotných kontaktných miestach.“

| d) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku vykonajú aspoň
  tri
  z týchto opatrení:






  a) | fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie; |
| --- | --- | --- |

d)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Členské štáty v snahe dosiahnuť priemerný ročný nárast uvedený v odseku 1 prvom pododseku vykonajú aspoň
  tri
  z týchto opatrení:

a)

fyzické začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu do zdrojov energie a palív dodávaných na vykurovanie a chladenie;

| b) | inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách,
  pripojenie budov k vysoko účinným systémom diaľkového vykurovania a chladenia
  alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného ohrevu a chladenia; |
| --- | --- |

b)

inštalácia vysokoúčinných vykurovacích a chladiacich systémov využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách,
  pripojenie budov k vysoko účinným systémom diaľkového vykurovania a chladenia
  alebo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla a chladu v procesoch priemyselného ohrevu a chladenia;

| c) | opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

c)

opatrenia zahrnuté do obchodovateľných certifikátov dokazujúcich splnenie povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku prostredníctvom podpory opatrení na inštaláciu uvedených v písmene b) tohto odseku vykonávaných iným hospodárskym subjektom, ako je napríklad nezávislý subjekt vykonávajúci inštaláciu technológií pre energiu z obnoviteľných zdrojov alebo spoločnosť poskytujúca energetické služby, ktorá zabezpečuje služby pre zariadenia výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| d) | budovanie kapacít vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov na
  mapovanie miestneho potenciálu v oblasti vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov
  , na plánovanie, realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie a na poradenstvo v tejto oblasti; |
| --- | --- |

d)

budovanie kapacít vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov na
  mapovanie miestneho potenciálu v oblasti vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov
  , na plánovanie, realizáciu projektov a infraštruktúry obnoviteľných zdrojov energie a na poradenstvo v tejto oblasti;

| e) | vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie
  a využívania odpadového tepla a chladu, okrem iného umožniť zoskupovanie menších projektov, ako aj ich ucelenejšie prepojenie s inými opatreniami v oblasti energetickej efektívnosti a obnovy budov
  ; |
| --- | --- |

e)

vytvorenie rámca na zmierňovanie rizika s cieľom znížiť náklady na kapitál na projekty vykurovania a chladenia využívajúce obnoviteľné zdroje energie
  a využívania odpadového tepla a chladu, okrem iného umožniť zoskupovanie menších projektov, ako aj ich ucelenejšie prepojenie s inými opatreniami v oblasti energetickej efektívnosti a obnovy budov
  ;

| f) | podpora zmlúv o 
  nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov
  v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov; |
| --- | --- |

f)

podpora zmlúv o 
  nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov
  v prípade spoločností a kolektívnych malých spotrebiteľov;

| g) | plánované schémy náhrad
  zdrojov
  vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá
  a vykurovacích systémov nezlučiteľných s obnoviteľnými zdrojmi energie
  alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi; |
| --- | --- |

g)

plánované schémy náhrad
  zdrojov
  vykurovacích systémov využívajúcich fosílne palivá
  a vykurovacích systémov nezlučiteľných s obnoviteľnými zdrojmi energie
  alebo schémy vyraďovania fosílnych palív s určenými míľnikmi;

| h) | plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

h)

plánovanie dodávok tepla z obnoviteľných zdrojov energie, čo zahŕňa aj chladenie a požiadavky na miestnej a regionálnej úrovni;

| i) | iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov
  prispievajúcich k inštalácii vykurovacieho a chladiaceho zariadenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie a k rozvoju energetických sietí, ktoré dodávajú energiu z obnoviteľných zdrojov na vykurovanie a chladenie v budovách a priemysle. |
| --- | --- |

i)

iné politické opatrenia s rovnocenným účinkom vrátane fiškálnych opatrení, systémov podpory alebo iných finančných stimulov
  prispievajúcich k inštalácii vykurovacieho a chladiaceho zariadenia využívajúceho obnoviteľné zdroje energie a k rozvoju energetických sietí, ktoré dodávajú energiu z obnoviteľných zdrojov na vykurovanie a chladenie v budovách a priemysle.

| j) | podpora výroby bioplynu a jeho vtláčanie do plynárenskej siete namiesto jeho využívania na výrobu elektriny; |
| --- | --- |

j)

podpora výroby bioplynu a jeho vtláčanie do plynárenskej siete namiesto jeho využívania na výrobu elektriny;

| k) | opatrenia na podporu integrácie technológií na uskladňovanie tepelnej energie do systémov vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

k)

opatrenia na podporu integrácie technológií na uskladňovanie tepelnej energie do systémov vykurovania a chladenia;

| l) | podpora sietí diaľkového vykurovania a chladenia založených na obnoviteľných zdrojoch energie vo vlastníctve spotrebiteľov, najmä komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom regulačných opatrení, mechanizmov financovania a podpory; |
| --- | --- |

l)

podpora sietí diaľkového vykurovania a chladenia založených na obnoviteľných zdrojoch energie vo vlastníctve spotrebiteľov, najmä komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom regulačných opatrení, mechanizmov financovania a podpory;

Členské štáty sa pri vykonávaní predmetných opatrení zameriavajú na zabezpečenie toho, aby boli prístupné pre všetkých spotrebiteľov
  vrátane tých, ktorí sú nájomníkmi,
  najmä tých s nízkymi príjmami alebo v zraniteľných domácnostiach,
  a vyžadujú, aby sa významný podiel opatrení vykonával prioritne v domácnostiach žijúcich v podmienkach energetickej chudoby, ako sa vymedzuje v smernici... (prepracovanom znení smernice o energetickej efektívnosti), a v oblasti sociálneho bývania,
  ktorí by inak nemali dostatočný počiatočný kapitál na využitie vyplývajúcich výhod.“,

| 13. | Článok 24 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   
  Členské štáty podporujú obnovu existujúcich a rozvoj vysokoúčinných sietí 4. a 5. generácie diaľkového vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov poháňaných výlučne obnoviteľnými zdrojmi energie a nevyhnutným odpadovým teplom alebo chladom, a to na základe pozitívnej ekonomickej a environmentálnej analýzy nákladov a prínosov vypracovanej v partnerstve so zainteresovanými miestnymi orgánmi.
  Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom poskytovali informácie o energetickej hospodárnosti,
  emisiách skleníkových plynov
  a podiele energie z obnoviteľných zdrojov v ich systémoch diaľkového vykurovania a chladenia ľahko prístupným spôsobom aspoň na ročnom vyúčtovaní alebo na webových sídlach dodávateľov a na požiadanie. Údaj o podiele energie z obnoviteľných zdrojov sa vyjadruje aspoň ako percentuálny podiel celkovej konečnej spotreby vykurovania a chladenia pripísaný odberateľovi v danom systéme diaľkového vykurovania a chladenia vrátane údaju o tom, koľko energie sa spotrebovalo na dodanie jednotky tepla odberateľovi alebo koncovému používateľovi.“; |
| --- | --- | --- |

13.

Článok 24 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   
  Členské štáty podporujú obnovu existujúcich a rozvoj vysokoúčinných sietí 4. a 5. generácie diaľkového vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov poháňaných výlučne obnoviteľnými zdrojmi energie a nevyhnutným odpadovým teplom alebo chladom, a to na základe pozitívnej ekonomickej a environmentálnej analýzy nákladov a prínosov vypracovanej v partnerstve so zainteresovanými miestnymi orgánmi.
  Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom poskytovali informácie o energetickej hospodárnosti,
  emisiách skleníkových plynov
  a podiele energie z obnoviteľných zdrojov v ich systémoch diaľkového vykurovania a chladenia ľahko prístupným spôsobom aspoň na ročnom vyúčtovaní alebo na webových sídlach dodávateľov a na požiadanie. Údaj o podiele energie z obnoviteľných zdrojov sa vyjadruje aspoň ako percentuálny podiel celkovej konečnej spotreby vykurovania a chladenia pripísaný odberateľovi v danom systéme diaľkového vykurovania a chladenia vrátane údaju o tom, koľko energie sa spotrebovalo na dodanie jednotky tepla odberateľovi alebo koncovému používateľovi.“;

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Členské štáty sa usilujú o zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane tepla vyrobeného z elektriny z obnoviteľných zdrojov energie
  a odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení najmenej o 
  2,3
  percentuálneho bodu ako ročný priemer vypočítaný za obdobia 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane tepla vyrobeného z elektriny z obnoviteľných zdrojov energie
  a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení v roku 2020, a stanovia opatrenia potrebné na tento účel. Podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa vyjadruje ako podiel hrubej konečnej energetickej spotreby na diaľkovom vykurovaní a chladení prispôsobený podľa bežných klimatických podmienok.
  Členské štáty, ktorých podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení je vyšší ako 60 %, môžu započítať akýkoľvek takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku.
  Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na vykonanie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.“; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Členské štáty sa usilujú o zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane tepla vyrobeného z elektriny z obnoviteľných zdrojov energie
  a odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení najmenej o 
  2,3
  percentuálneho bodu ako ročný priemer vypočítaný za obdobia 2021 až 2025 a 2026 až 2030, počnúc podielom energie z obnoviteľných zdrojov
  vrátane tepla vyrobeného z elektriny z obnoviteľných zdrojov energie
  a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení v roku 2020, a stanovia opatrenia potrebné na tento účel. Podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa vyjadruje ako podiel hrubej konečnej energetickej spotreby na diaľkovom vykurovaní a chladení prispôsobený podľa bežných klimatických podmienok.

Členské štáty, ktorých podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu na diaľkovom vykurovaní a chladení je vyšší ako 60 %, môžu započítať akýkoľvek takýto podiel ako splnenie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku.

Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na vykonanie priemerného ročného zvýšenia uvedeného v prvom pododseku vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v súlade s prílohou I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.“;

| c) | vkladá sa tento odsek 4a:

  „4a.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia s kapacitou nad 25 MWth
  boli nabádaní
  pripájať dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, ktorí sú tretími stranami, alebo aby
  boli nabádaní
  ponúkať pripojenie dodávateľov, ktorí sú tretími stranami, a nákup od nich, pokiaľ ide o teplo alebo chlad z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, na základe nediskriminačných kritérií,
  ktoré si členské štáty stanovia,
  ak je takéto pripojenie technicky a ekonomicky uskutočniteľné, keď takíto prevádzkovatelia musia vykonať jeden alebo viaceré z týchto úkonov:






  a) | uspokojiť dopyt nových odberateľov; |
| --- | --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek 4a:

„4a.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia s kapacitou nad 25 MWth
  boli nabádaní
  pripájať dodávateľov energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, ktorí sú tretími stranami, alebo aby
  boli nabádaní
  ponúkať pripojenie dodávateľov, ktorí sú tretími stranami, a nákup od nich, pokiaľ ide o teplo alebo chlad z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla a chladu, na základe nediskriminačných kritérií,
  ktoré si členské štáty stanovia,
  ak je takéto pripojenie technicky a ekonomicky uskutočniteľné, keď takíto prevádzkovatelia musia vykonať jeden alebo viaceré z týchto úkonov:

a)

uspokojiť dopyt nových odberateľov;

| b) | nahradiť existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu; |
| --- | --- |

b)

nahradiť existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu;

| c) | rozšíriť existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu.“; |
| --- | --- |

c)

rozšíriť existujúcu kapacitu na výrobu tepla alebo chladu.“;

Členské štáty sa môžu rozhodnúť započítať elektrinu z obnoviteľných zdrojov používanú na diaľkové vykurovanie a chladenie do priemerného ročného zvýšenia stanoveného v odseku 4 tohto článku. Elektrina z obnoviteľných zdrojov započítaná do článku 7 ods. 1 písm. b) sa nezohľadňuje na účely dosiahnutia cieľov stanovených v článku 7 ods. 1 písm. a).

Ak sa členské štáty rozhodnú započítať elektrinu z obnoviteľných používanú v diaľkovom vykurovaní a chladení, oznámia to Komisii pred zavedením takéhoto mechanizmu. Členské štáty zahrnú množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov použitej pri diaľkovom vykurovaní a chladení do svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| d) | odseky 5 a 6 sa nahrádzajú takto:

  „5.   Členské štáty môžu povoliť prevádzkovateľovi systému diaľkového vykurovania alebo chladenia, aby odmietol pripojiť dodávateľa, ktorý je treťou stranou, a nakupovať od neho teplo alebo chlad v ktorejkoľvek z týchto situácií:






  a) | systém nemá dostatočnú kapacitu z dôvodu iných dodávok tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov energie alebo odpadového tepla alebo chladu; |
| --- | --- | --- |

d)

odseky 5 a 6 sa nahrádzajú takto:

„5.   Členské štáty môžu povoliť prevádzkovateľovi systému diaľkového vykurovania alebo chladenia, aby odmietol pripojiť dodávateľa, ktorý je treťou stranou, a nakupovať od neho teplo alebo chlad v ktorejkoľvek z týchto situácií:

a)

systém nemá dostatočnú kapacitu z dôvodu iných dodávok tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov energie alebo odpadového tepla alebo chladu;

| b) | teplo alebo chlad od dodávateľa, ktorý je treťou stranou, nespĺňa technické parametre potrebné na pripojenie a zabezpečenie spoľahlivého a bezpečného fungovania systému diaľkového vykurovania alebo chladenia; |
| --- | --- |

b)

teplo alebo chlad od dodávateľa, ktorý je treťou stranou, nespĺňa technické parametre potrebné na pripojenie a zabezpečenie spoľahlivého a bezpečného fungovania systému diaľkového vykurovania alebo chladenia;

| c) | prevádzkovateľ môže preukázať, že poskytnutie prístupu by viedlo k nadmernému zvýšeniu nákladov na teplo alebo chlad pre koncových odberateľov v porovnaní s nákladmi pri použití hlavných miestnych dodávok tepla alebo chladu, s ktorými by si obnoviteľné zdroje alebo odpadové teplo a chlad konkurovali; |
| --- | --- |

c)

prevádzkovateľ môže preukázať, že poskytnutie prístupu by viedlo k nadmernému zvýšeniu nákladov na teplo alebo chlad pre koncových odberateľov v porovnaní s nákladmi pri použití hlavných miestnych dodávok tepla alebo chladu, s ktorými by si obnoviteľné zdroje alebo odpadové teplo a chlad konkurovali;

| d) | systém prevádzkovateľa spĺňa vymedzenie pojmu účinné diaľkové vykurovanie a chladenie [článok x návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti]. |
| --- | --- |

d)

systém prevádzkovateľa spĺňa vymedzenie pojmu účinné diaľkové vykurovanie a chladenie [článok x návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti].

Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že prevádzkovateľ systému diaľkového vykurovania alebo chladenia odmietne pripojenie dodávateľa vykurovania alebo chladenia podľa prvého pododseku, daný prevádzkovateľ poskytol príslušnému orgánu informácie o dôvodoch zamietnutia, ako aj podmienkach, ktoré sa majú splniť, a o opatreniach, ktoré sa majú v systéme prijať s cieľom umožniť pripojenie. Členské štáty zabezpečia zavedenie primeraného procesu nápravy neopodstatnených zamietnutí.

6.   Členské štáty
  podľa potreby
  zavedú rámec na koordináciu prevádzkovateľov systémov diaľkového vykurovania a chladenia a potenciálnych zdrojov odpadového tepla a chladu v priemysle a treťom sektore v snahe uľahčiť využívanie odpadového tepla a chladu. Daný rámec na koordináciu zabezpečuje
  uplatnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a podporuje
  dialóg o využívaní odpadového tepla a chladu, do ktorého sa zapájajú aspoň:

| a) | prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

a)

prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia;

| b) | priemyselné odvetvia a podniky tretieho sektora, ako sú dátové centrá, priemyselné závody, veľké komerčné budovy,
  zariadenia na uskladňovanie energie
  a verejná doprava, v ktorých vzniká odpadové teplo a chlad, ktoré možno hospodársky využiť prostredníctvom systémov diaľkového vykurovania a chladenia; ▌ |
| --- | --- |

b)

priemyselné odvetvia a podniky tretieho sektora, ako sú dátové centrá, priemyselné závody, veľké komerčné budovy,
  zariadenia na uskladňovanie energie
  a verejná doprava, v ktorých vzniká odpadové teplo a chlad, ktoré možno hospodársky využiť prostredníctvom systémov diaľkového vykurovania a chladenia; ▌

| c) | miestne orgány zodpovedné za plánovanie a schvaľovanie energetických infraštruktúr; |
| --- | --- |

c)

miestne orgány zodpovedné za plánovanie a schvaľovanie energetických infraštruktúr;

| d) | vedeckí odborníci pracujúci na najmodernejších vysoko energeticky účinných systémoch diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré sú plne založené na obnoviteľných zdrojoch energie; |
| --- | --- |

d)

vedeckí odborníci pracujúci na najmodernejších vysoko energeticky účinných systémoch diaľkového vykurovania a chladenia, ktoré sú plne založené na obnoviteľných zdrojoch energie;

| e) | komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov zapojené do vykurovania a chladenia;“ |
| --- | --- |

e)

komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov zapojené do vykurovania a chladenia;“

| e) | Odseky 8, 9 a 10 sa nahrádzajú takto:

  „8.   Členské štáty zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z 
  centralizovaných a decentralizovaných
  obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia,
  a to v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.


  Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach.
  Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou
  na nediskriminačnom základe
  .
  Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí.


  9.   Členské štáty zabezpečia, aby práva spotrebiteľov a pravidlá na prevádzku systémov diaľkového vykurovania a chladenia v súlade s týmto článkom boli jasne vymedzené, verejne dostupné a presadzované príslušným orgánom.






  10. | Členský štát nie je povinný uplatňovať odsek 2, ak je splnená aspoň jedna z týchto podmienok:






  a) | jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia predstavoval najviac 2 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Odseky 8, 9 a 10 sa nahrádzajú takto:

„8.   Členské štáty zriadia rámec, podľa ktorého prevádzkovatelia distribučných sústav elektriny v spolupráci s prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia v ich príslušnej oblasti aspoň každé štyri roky posudzujú potenciál systémov diaľkového vykurovania a chladenia poskytovať vyrovnávacie a iné systémové služby vrátane reakcie na dopyt a uskladňovanie tepla z nadbytočnej elektriny z 
  centralizovaných a decentralizovaných
  obnoviteľných zdrojov, a či by bolo využitie identifikovaného potenciálu efektívnejšie z hľadiska využívania zdrojov a nákladov než alternatívne riešenia,
  a to v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy elektriny náležitým spôsobom zohľadňovali výsledky posúdenia vyžadovaného v prvom pododseku pri plánovaní siete, investíciách do siete a vývoji infraštruktúry na svojich územiach.

Členské štáty uľahčujú koordináciu medzi prevádzkovateľmi systémov diaľkového vykurovania a chladenia a prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy elektriny v snahe zaručiť, aby vyrovnávanie, uskladňovanie a iné služby flexibility, ako sú reakcie na dopyt, ktoré poskytujú prevádzkovatelia systémov diaľkového vykurovania a chladenia, mohli byť súčasťou trhov s elektrinou
  na nediskriminačnom základe
  .

Členské štáty môžu rozšíriť posudzovanie a požiadavky na koordináciu uvedené v prvom a treťom pododseku na prepravu plynu a prevádzkovateľov súvisiacej prepravnej siete vrátane vodíkových sietí a iných energetických sietí.

9.   Členské štáty zabezpečia, aby práva spotrebiteľov a pravidlá na prevádzku systémov diaľkového vykurovania a chladenia v súlade s týmto článkom boli jasne vymedzené, verejne dostupné a presadzované príslušným orgánom.

10.

a)

jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia predstavoval najviac 2 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018;

| b) | jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia sa zvýšil nad 2 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018 v dôsledku vývoja nového účinného diaľkového vykurovania a chladenia na základe jeho integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 a posúdenia uvedeného v článku 23 ods. 1a tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

jeho podiel diaľkového vykurovania a chladenia sa zvýšil nad 2 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení k 24. decembru 2018 v dôsledku vývoja nového účinného diaľkového vykurovania a chladenia na základe jeho integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 a posúdenia uvedeného v článku 23 ods. 1a tejto smernice;

| c) | 90 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení pripadá na systém diaľkového vykurovania a chladenia zodpovedajúci vymedzeniu pojmu účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom v [článok x návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti].“ |
| --- | --- |

c)

90 % hrubej konečnej spotreby energie vo vykurovaní a chladení pripadá na systém diaľkového vykurovania a chladenia zodpovedajúci vymedzeniu pojmu účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom v [článok x návrhu prepracovaného znenia smernice o energetickej efektívnosti].“

| 14. | Článok 25 sa nahrádza takto:

  „Článok 25

  Zníženie intenzity skleníkových plynov v odvetví dopravy vyplývajúce z používania energie z obnoviteľných zdrojov


  1.   Každý členský štáty dodávateľom paliva uloží povinnosť zaručiť, že:






  a) | množstvo palív z obnoviteľných zdrojov a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávané odvetviu dopravy bude mať za následok zníženie intenzity skleníkových plynov o minimálne
  16
   % do roku 2030 v porovnaní so základným scenárom stanoveným v článku 27 ods. 1 písm. b) v súlade s trajektóriou, ktorú určil členský štát; |
| --- | --- | --- |

14.

Článok 25 sa nahrádza takto:

„Článok 25

Zníženie intenzity skleníkových plynov v odvetví dopravy vyplývajúce z používania energie z obnoviteľných zdrojov

1.   Každý členský štáty dodávateľom paliva uloží povinnosť zaručiť, že:

a)

množstvo palív z obnoviteľných zdrojov a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávané odvetviu dopravy bude mať za následok zníženie intenzity skleníkových plynov o minimálne
  16
   % do roku 2030 v porovnaní so základným scenárom stanoveným v článku 27 ods. 1 písm. b) v súlade s trajektóriou, ktorú určil členský štát;

| b) | podiel pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX ako podiel na energii dodanej odvetviu dopravy predstavuje aspoň 0,5 % v roku 2025 a aspoň 2,2 % v roku 2030 a podiel palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu predstavuje aspoň 2,6 %
  v roku 2028
  a 
  aspoň 5,7
  % v roku 2030; |
| --- | --- |

b)

podiel pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX ako podiel na energii dodanej odvetviu dopravy predstavuje aspoň 0,5 % v roku 2025 a aspoň 2,2 % v roku 2030 a podiel palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu predstavuje aspoň 2,6 %
  v roku 2028
  a 
  aspoň 5,7
  % v roku 2030;

| ba) | od roku 2030 dodávatelia palív dodávajú najmenej 1,2 % palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a obnoviteľného vodíka námornej doprave s komplikovaným znižovaním emisií. Členský štát, ktorý nemá na svojom území žiadne námorné prístavy, sa môže rozhodnúť neuplatňovať toto ustanovenie. Akýkoľvek členský štát, ktorý má v úmysle využiť uvedenú výnimku, oznámi to Komisii najneskôr jeden rok po... [nadobudnutie účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] Akékoľvek následné zmeny sa tiež oznámia Komisii.



  Ak sa zoznam východiskových surovín uvedený v časti A a v prílohe IX zmení v súlade s článkom 28 ods. 6, minimálny podiel moderných biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín v energii dodávanej do odvetvia dopravy uvedených v písmene b) tohto odseku sa zodpovedajúcim spôsobom zvýši a musí vychádzať z posúdenia vplyvu, ktoré vykoná Komisia.


  Komisia posúdi túto povinnosť stanovenú v odseku 1 a do roku 2025 predloží legislatívny návrh na účely zvýšenia tohto cieľa, ak dôjde k ďalším výrazným zníženiam nákladov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, alebo ak to bude potrebné na splnenie medzinárodných záväzkov Únie v oblasti dekarbonizácie, alebo ak bude takéto zvýšenie opodstatnené z dôvodu výrazného zníženia spotreby energie v Únii.

  Členské štáty na výpočet zníženia uvedeného v písmene a) a podielu uvedeného v písmene b) zohľadnia palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu aj v prípadoch, keď sa používajú ako medziprodukt na výrobu konvenčných palív
  v doprave
  . Na výpočet zníženia uvedeného v písmene a) môžu zohľadniť množstvo fosílnych palív vyrobených z odpadu.
  Členské štáty môžu pri ukladaní povinnosti dodávateľom paliva oslobodiť od požiadavky spĺňať minimálny podiel pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX, pokiaľ ide o predmetné palivá, tých dodávateľov palív, ktorí dodávajú palivá vo forme elektriny a kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu,. |
| --- | --- |

ba)

od roku 2030 dodávatelia palív dodávajú najmenej 1,2 % palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a obnoviteľného vodíka námornej doprave s komplikovaným znižovaním emisií. Členský štát, ktorý nemá na svojom území žiadne námorné prístavy, sa môže rozhodnúť neuplatňovať toto ustanovenie. Akýkoľvek členský štát, ktorý má v úmysle využiť uvedenú výnimku, oznámi to Komisii najneskôr jeden rok po... [nadobudnutie účinnosti tejto pozmeňovacej smernice] Akékoľvek následné zmeny sa tiež oznámia Komisii.

Členské štáty na výpočet zníženia uvedeného v písmene a) a podielu uvedeného v písmene b) zohľadnia palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu aj v prípadoch, keď sa používajú ako medziprodukt na výrobu konvenčných palív
  v doprave
  . Na výpočet zníženia uvedeného v písmene a) môžu zohľadniť množstvo fosílnych palív vyrobených z odpadu.

Členské štáty môžu pri ukladaní povinnosti dodávateľom paliva oslobodiť od požiadavky spĺňať minimálny podiel pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v časti A prílohy IX, pokiaľ ide o predmetné palivá, tých dodávateľov palív, ktorí dodávajú palivá vo forme elektriny a kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu,.

2.   Členské štáty zavedú mechanizmus umožňujúci dodávateľom palív na ich území vymieňať kredity za dodávky energie z obnoviteľných zdrojov odvetviu dopravy. Hospodárske subjekty, ktoré dodávajú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie
  ľahkým a ťažkým úžitkovým
  elektrickým vozidlám prostredníctvom verejných nabíjacích staníc
  alebo energie z obnoviteľných zdrojov
  dostávajú kredity bez ohľadu na to, či sa na dané hospodárske subjekty vzťahujú povinnosti, ktoré členské štáty uložili dodávateľom palív, a môžu tieto kredity predať dodávateľom palív, ktorí ich môžu použiť na účely splnenia povinnosti stanovenej v odseku 1 prvom pododseku.
  Členské štáty sa môžu rozhodnúť zahrnúť súkromné nabíjacie stanice do mechanizmu uvedeného v prvom pododseku za predpokladu, že možno preukázať, že elektrina z obnoviteľných zdrojov dodávaná týmto súkromným nabíjacím staniciam sa poskytuje výlučne elektrickým vozidlám.“;

| 15. | Článok 26 sa mení takto:






  a) | Odsek 1 sa mení takto:






  i) | Prvý pododsek sa nahrádza takto:
  „Pri výpočte hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte uvedenej v článku 7 a cieľovej hodnoty zníženia intenzity skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebovaných v doprave v prípade, že boli vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín, nepresiahne o viac ako jeden percentuálny bod podiel takýchto palív na konečnej energetickej spotrebe v odvetví dopravy v roku 2020 v danom členskom štáte, pričom podiel konečnej energetickej spotreby v odvetví dopravy v danom členskom štáte je najviac 7 %.

  Na žiadosť členského štátu môže Komisia povoliť výnimku z prvého pododseku, ktorou sa členským štátom umožní vyňať biokvapaliny používané na výrobu elektrickej energie v najvzdialenejších regiónoch v zmysle článku 349 ZFEÚ z výpočtu stropu 7 % konečnej spotreby energie v odvetví cestnej a železničnej dopravy uvedeného v prvom pododseku za predpokladu, že takáto výnimka je odôvodnená miestnymi osobitosťami. Členské štáty oznámia žiadosť o výnimku Komisii do ... [dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] a poskytnú aktuálne vedecké a technické odôvodnenie takejto výnimky. Komisia rozhodne o žiadosti členského štátu do troch mesiacov od jej doručenia.“; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Článok 26 sa mení takto:

a)

Odsek 1 sa mení takto:

i)

Prvý pododsek sa nahrádza takto:

„Pri výpočte hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v členskom štáte uvedenej v článku 7 a cieľovej hodnoty zníženia intenzity skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebovaných v doprave v prípade, že boli vyrobené z potravinárskych a krmovinárskych plodín, nepresiahne o viac ako jeden percentuálny bod podiel takýchto palív na konečnej energetickej spotrebe v odvetví dopravy v roku 2020 v danom členskom štáte, pričom podiel konečnej energetickej spotreby v odvetví dopravy v danom členskom štáte je najviac 7 %.

Na žiadosť členského štátu môže Komisia povoliť výnimku z prvého pododseku, ktorou sa členským štátom umožní vyňať biokvapaliny používané na výrobu elektrickej energie v najvzdialenejších regiónoch v zmysle článku 349 ZFEÚ z výpočtu stropu 7 % konečnej spotreby energie v odvetví cestnej a železničnej dopravy uvedeného v prvom pododseku za predpokladu, že takáto výnimka je odôvodnená miestnymi osobitosťami. Členské štáty oznámia žiadosť o výnimku Komisii do ... [dátum transpozície tejto pozmeňujúcej smernice] a poskytnú aktuálne vedecké a technické odôvodnenie takejto výnimky. Komisia rozhodne o žiadosti členského štátu do troch mesiacov od jej doručenia.“;

| ia) | druhý pododsek sa nahrádza takto:



  „Ak podiel biopalív a bioplynu uvedený v prvom pododseku v niektorom členskom štáte predstavuje menej ako 1 %, môže sa zvýšiť na najviac 2 % konečnej energetickej spotreby v odvetviach cestnej a železničnej dopravy.“; |
| --- | --- |

ia)

ia)

druhý pododsek sa nahrádza takto:

druhý pododsek sa nahrádza takto:

„Ak podiel biopalív a bioplynu uvedený v prvom pododseku v niektorom členskom štáte predstavuje menej ako 1 %, môže sa zvýšiť na najviac 2 % konečnej energetickej spotreby v odvetviach cestnej a železničnej dopravy.“;

| ii) | Štvrtý pododsek sa nahrádza takto:
  „Ak je podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebúvaných v doprave a vyrobených z potravinárskych a krmovinárskych plodín v určitom členskom štáte obmedzený na podiel nižší ako 7 % alebo ak sa členský štát rozhodne tento podiel obmedziť viac, daný členský štát môže zodpovedajúco znížiť cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov uvedenú v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) vzhľadom na príspevok tých palív z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Na tento účel členské štáty vychádzajú z predpokladu, že danými palivami sa ušetrí 50 % emisií skleníkových plynov.“; |
| --- | --- |

ii)

Štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

„Ak je podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebúvaných v doprave a vyrobených z potravinárskych a krmovinárskych plodín v určitom členskom štáte obmedzený na podiel nižší ako 7 % alebo ak sa členský štát rozhodne tento podiel obmedziť viac, daný členský štát môže zodpovedajúco znížiť cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov uvedenú v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) vzhľadom na príspevok tých palív z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Na tento účel členské štáty vychádzajú z predpokladu, že danými palivami sa ušetrí 50 % emisií skleníkových plynov.“;

| b) | ▌odsek 2 sa mení takto:








  i) | V odseku 2 prvom pododseku sa formulácia „minimálneho podielu uvedeného v článku 25 ods. 1 prvom pododseku“ nahrádza formuláciou „cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. a)“; |
| --- | --- | --- |

b)

▌odsek 2 sa mení takto:

i)

i)

V odseku 2 prvom pododseku sa formulácia „minimálneho podielu uvedeného v článku 25 ods. 1 prvom pododseku“ nahrádza formuláciou „cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. a)“;

| ii) | druhý pododsek sa nahrádza takto:




  „Do ... [dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúcej smernice] uvedený limit klesne na 0 %.“ |
| --- | --- |

ii)

ii)

druhý pododsek sa nahrádza takto:

druhý pododsek sa nahrádza takto:

„Do ... [dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúcej smernice] uvedený limit klesne na 0 %.“

„Do ... [dátum nadobudnutia účinnosti pozmeňujúcej smernice] uvedený limit klesne na 0 %.“

| iii) | za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:




  „Komisia predloží do 30. júna 2023 Európskemu parlamentu a Rade aktualizovanú správu o stave celosvetového rozšírenia výroby príslušných potravinárskych a krmovinárskych plodín. Táto aktualizácia musí obsahovať najnovšie údaje za posledné dva roky, pokiaľ ide o odlesňovanie a suroviny s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, a musí sa zaoberať ďalšími vysokorizikovými komoditami v kategórii vysokorizikových surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy. Na účely delegovaných aktov uvedených v šiestom pododseku maximálny podiel priemerného ročného rozšírenia celosvetovej produkčnej plochy na oblasti s vysokými zásobami uhlíka predstavuje 7,9 %.“; |
| --- | --- |

iii)

iii)

za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:

za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:

„Komisia predloží do 30. júna 2023 Európskemu parlamentu a Rade aktualizovanú správu o stave celosvetového rozšírenia výroby príslušných potravinárskych a krmovinárskych plodín. Táto aktualizácia musí obsahovať najnovšie údaje za posledné dva roky, pokiaľ ide o odlesňovanie a suroviny s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, a musí sa zaoberať ďalšími vysokorizikovými komoditami v kategórii vysokorizikových surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy. Na účely delegovaných aktov uvedených v šiestom pododseku maximálny podiel priemerného ročného rozšírenia celosvetovej produkčnej plochy na oblasti s vysokými zásobami uhlíka predstavuje 7,9 %.“;

„Komisia predloží do 30. júna 2023 Európskemu parlamentu a Rade aktualizovanú správu o stave celosvetového rozšírenia výroby príslušných potravinárskych a krmovinárskych plodín. Táto aktualizácia musí obsahovať najnovšie údaje za posledné dva roky, pokiaľ ide o odlesňovanie a suroviny s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, a musí sa zaoberať ďalšími vysokorizikovými komoditami v kategórii vysokorizikových surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy. Na účely delegovaných aktov uvedených v šiestom pododseku maximálny podiel priemerného ročného rozšírenia celosvetovej produkčnej plochy na oblasti s vysokými zásobami uhlíka predstavuje 7,9 %.“;

| 16. | Článok 27 sa mení takto:






  a) | názov sa nahrádza takto:
  „Pravidlá výpočtu v odvetví dopravy a týkajúce sa palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu bez ohľadu na ich konečné použitie“; |
| --- | --- | --- |

16.

Článok 27 sa mení takto:

a)

názov sa nahrádza takto:

„Pravidlá výpočtu v odvetví dopravy a týkajúce sa palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu bez ohľadu na ich konečné použitie“;

| b) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Pri výpočte zníženia intenzity skleníkových plynov uvedeného v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. a) platia tieto pravidlá:






  a) | úspory emisií skleníkových plynov sa počítajú takto:






  i) | v prípade biopaliva a bioplynu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s článkom 31; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Pri výpočte zníženia intenzity skleníkových plynov uvedeného v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. a) platia tieto pravidlá:

a)

úspory emisií skleníkových plynov sa počítajú takto:

i)

v prípade biopaliva a bioplynu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s článkom 31;

| ii) | v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3; |
| --- | --- |

ii)

v prípade palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu sa vynásobí množstvo týchto palív dodávané všetkým spôsobom dopravy ich úsporami emisií určenými v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 29a ods. 3;

| iii) | v prípade elektriny z obnoviteľných zdrojov energie sa vynásobí množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov energie dodávané všetkým spôsobom dopravy porovnateľnou hodnotou pre fosílne palivá;
  Porovnateľná hodnota ECF(e) stanovená v prílohe V 
  sa používa do 31. decembra 2029. Od 1. januára 2030 sa používa porovnateľná hodnota EF(t) stanovená v prílohe V.



  Úspory emisií skleníkových plynov dosiahnuté v roku 2030 využívaním elektriny z obnoviteľných zdrojov v doprave vypočítané pomocou porovnateľnej hodnoty EF(t) však predstavujú dodatočný príspevok elektriny z obnoviteľných zdrojov k tomu, čo sa už dosiahlo do 31. decembra 2029 s porovnateľnou hodnotou ECF(e) na výpočet úspor emisií od roku 2030. |
| --- | --- |

iii)

v prípade elektriny z obnoviteľných zdrojov energie sa vynásobí množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov energie dodávané všetkým spôsobom dopravy porovnateľnou hodnotou pre fosílne palivá;

Porovnateľná hodnota ECF(e) stanovená v prílohe V 
  sa používa do 31. decembra 2029. Od 1. januára 2030 sa používa porovnateľná hodnota EF(t) stanovená v prílohe V.

| b) | základná úroveň uvedená v článku 25 ods. 1 sa vypočíta vynásobením množstva energie dodanej odvetviu dopravy porovnateľnou hodnotou pre fosílne palivá EF(t) stanovenou v prílohe V; |
| --- | --- |

b)

základná úroveň uvedená v článku 25 ods. 1 sa vypočíta vynásobením množstva energie dodanej odvetviu dopravy porovnateľnou hodnotou pre fosílne palivá EF(t) stanovenou v prílohe V;

| c) | na výpočet príslušných množstiev energie sa vzťahujú tieto pravidlá:






  i) | na určenie množstva energie dodanej odvetviu dopravy sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III; |
| --- | --- | --- |

c)

na výpočet príslušných množstiev energie sa vzťahujú tieto pravidlá:

i)

na určenie množstva energie dodanej odvetviu dopravy sa použijú hodnoty týkajúce sa energetického obsahu palív v doprave stanovené v prílohe III;

| ii) | na určenie energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné európske normy pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na uvedený účel neprijala nijaká európska norma, použijú sa príslušné normy ISO; |
| --- | --- |

ii)

na určenie energetického obsahu palív v doprave, ktoré nie sú zahrnuté v prílohe III, použijú členské štáty príslušné európske normy pre stanovenie výhrevnosti palív. Ak sa na uvedený účel neprijala nijaká európska norma, použijú sa príslušné normy ISO;

| iii) | množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov dodané odvetviu dopravy sa určuje vynásobením množstva elektriny dodanej predmetnému odvetviu priemerným podielom elektriny z obnoviteľných zdrojov dodanej na území daného členského štátu za predchádzajúce dva roky. Vo výnimočných prípadoch, ak sa elektrina získava prostredníctvom priameho prepojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov a dodávanú odvetviu dopravy, predmetná elektrina sa počíta v plnej miere ako elektrina z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

iii)

množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov dodané odvetviu dopravy sa určuje vynásobením množstva elektriny dodanej predmetnému odvetviu priemerným podielom elektriny z obnoviteľných zdrojov dodanej na území daného členského štátu za predchádzajúce dva roky. Vo výnimočných prípadoch, ak sa elektrina získava prostredníctvom priameho prepojenia na zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov a dodávanú odvetviu dopravy, predmetná elektrina sa počíta v plnej miere ako elektrina z obnoviteľných zdrojov;

| iv) | podiel biopalív a bioplynu vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX časti B na energetickom obsahu palív a elektriny dodávaných odvetviu dopravy je s výnimkou Cypru a Malty obmedzený na 1,7 %;

  Ak sa zoznam východiskových surovín uvedený v časti B prílohy IX zmení v súlade s článkom 28 ods. 6, strop pre takéto biopalivá a bioplyn sa zodpovedajúcim spôsobom zvýši a vychádza z posúdenia vplyvu, ktoré vykoná Komisia. |
| --- | --- |

iv)

podiel biopalív a bioplynu vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX časti B na energetickom obsahu palív a elektriny dodávaných odvetviu dopravy je s výnimkou Cypru a Malty obmedzený na 1,7 %;

| d) | na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu prispôsobením energetického obsahu palív v doprave stanovených v prílohe III v súlade s vedeckým a technickým pokrokom.“; |
| --- | --- |

d)

na určenie zníženia intenzity skleníkových plynov vyplývajúceho z používania energie z obnoviteľných zdrojov sa úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania biopalív, bioplynu a elektriny z obnoviteľných zdrojov dodávaných všetkým spôsobom dopravy vydelia základnou hodnotou.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu prispôsobením energetického obsahu palív v doprave stanovených v prílohe III v súlade s vedeckým a technickým pokrokom.“;

| c) | vkladá sa tento odsek 1a:

  „1a.   Pri výpočte cieľových hodnôt uvedených v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. b) platia tieto pravidlá:






  a) | pri výpočte menovateľa, teda množstva energie spotrebovanej v odvetví dopravy, sa zohľadnia všetky palivá a energia dodané odvetviu dopravy; |
| --- | --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek 1a:

„1a.   Pri výpočte cieľových hodnôt uvedených v článku 25 ods. 1 prvý pododsek písm. b) platia tieto pravidlá:

a)

pri výpočte menovateľa, teda množstva energie spotrebovanej v odvetví dopravy, sa zohľadnia všetky palivá a energia dodané odvetviu dopravy;

| b) | pri výpočte čitateľa sa zohľadní energetický obsah pokročilých biopalív a bioplynu vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX časti A a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu dodaných všetkým spôsobom dopravy na území Únie; |
| --- | --- |

b)

pri výpočte čitateľa sa zohľadní energetický obsah pokročilých biopalív a bioplynu vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX časti A a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu dodaných všetkým spôsobom dopravy na území Únie;

| c) | podiely pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v prílohe IX časti A a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu dodávaných leteckej a námornej doprave sa počítajú ako 1,2-násobok ich energetického obsahu.“; |
| --- | --- |

c)

podiely pokročilých biopalív a bioplynu vyrábaných zo surovín uvedených v prílohe IX časti A a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu dodávaných leteckej a námornej doprave sa počítajú ako 1,2-násobok ich energetického obsahu.“;

| d) | odsek 2 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

d)

odsek 2 sa vypúšťa;

| e) | odsek 3 sa nahrádza takto:



  „3.
     
  Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.




  Elektrinu získanú z priameho pripojenia na jedno alebo niekoľko zariadení vyrábajúcich elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie preukazuje, že príslušná elektrina bola dodaná bez odberu elektriny zo sústavy.




  Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné vhodné kritériá preukázané, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa obnoviteľnosť uvedenej elektriny nárokoval len raz a len v jednom odvetví koncového použitia.




  To možno splniť dodržaním nasledujúcich požiadaviek:










  a) | na preukázanie obnoviteľnosti by sa od výrobcov palív malo vyžadovať, aby uzavreli jednu alebo viacero zmlúv o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov so zariadeniami vyrábajúcimi elektrinu v množstve, ktoré sa rovná prinajmenšom množstvu elektriny, ktorá sa považuje za plne obnoviteľnú; |
| --- | --- | --- |

e)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.
     
  Ak sa elektrina používa na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu buď priamo, alebo na výrobu medziproduktov, na stanovenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov sa použije priemerný podiel elektriny z obnoviteľných zdrojov v krajine výroby, nameraný dva roky pred daným rokom.

Elektrinu získanú z priameho pripojenia na jedno alebo niekoľko zariadení vyrábajúcich elektrinu z obnoviteľných zdrojov možno plne započítať ako elektrinu z obnoviteľných zdrojov, ak je použitá na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu za predpokladu, že zariadenie preukazuje, že príslušná elektrina bola dodaná bez odberu elektriny zo sústavy.

Elektrina, ktorá bola dodaná zo siete, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné vhodné kritériá preukázané, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa obnoviteľnosť uvedenej elektriny nárokoval len raz a len v jednom odvetví koncového použitia.

To možno splniť dodržaním nasledujúcich požiadaviek:

a)

na preukázanie obnoviteľnosti by sa od výrobcov palív malo vyžadovať, aby uzavreli jednu alebo viacero zmlúv o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov so zariadeniami vyrábajúcimi elektrinu v množstve, ktoré sa rovná prinajmenšom množstvu elektriny, ktorá sa považuje za plne obnoviteľnú;

| b) | rovnováha medzi elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov zakúpenou prostredníctvom jednej alebo viacerých zmlúv o nákupe elektrickej energie a množstvom elektriny odobratej zo sústavy na výrobu palív sa musí dosahovať štvrťročne, aby bola výroba plne kvalifikovaná ako palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. |
| --- | --- |

b)

rovnováha medzi elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov zakúpenou prostredníctvom jednej alebo viacerých zmlúv o nákupe elektrickej energie a množstvom elektriny odobratej zo sústavy na výrobu palív sa musí dosahovať štvrťročne, aby bola výroba plne kvalifikovaná ako palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.

Rovnováha medzi elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov zakúpenou prostredníctvom jednej alebo viacerých zmlúv o nákupe elektrickej energie a množstvom elektriny odobratej zo sústavy na výrobu palív sa musí od 1. Januára 2030 dosahovať mesačne, štvrťročne alebo ročne, aby bola výroba plne kvalifikovaná ako palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Časová korelácia závisí od posúdenia vykonaného Komisiou. Táto požiadavka sa vzťahuje na všetky existujúce zariadenia vrátane tých, ktoré boli uvedené do prevádzky pred rokom 2030.

Pokiaľ ide o umiestnenie elektrolyzéra, musí byť splnená aspoň jedna z týchto podmienok:

| a) | zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov na základe zmluvy o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov sa nachádza v tej istej krajine ako elektrolyzér alebo v susednej krajine; alebo |
| --- | --- |

a)

zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov na základe zmluvy o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov sa nachádza v tej istej krajine ako elektrolyzér alebo v susednej krajine; alebo

| b) | zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov na základe zmluvy o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov sa nachádza v ponukovej oblasti na mori v tej istej krajine ako elektrolyzér alebo v susednej krajine. |
| --- | --- |

b)

zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov na základe zmluvy o nákupe elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov sa nachádza v ponukovej oblasti na mori v tej istej krajine ako elektrolyzér alebo v susednej krajine.

Elektrina, ktorá bola dodaná zo sústavy alebo opätovne dávkovaná zo zásobníka energie, sa môže plne započítať ako elektrina z obnoviteľných zdrojov, ak sa vyrába výlučne z obnoviteľných zdrojov a ak bola obnoviteľnosť a ostatné vhodné kritériá preukázané, pričom je potrebné zabezpečiť, aby sa obnoviteľnosť uvedenej elektriny nárokoval len raz a len v jednom odvetví koncového použitia. [PN 13]

Elektrická energia elektrickým vozidlom na slnečnú energiu a použitá na pohyb samotného vozidla sa môže považovať za plne obnoviteľnú.“ [PN 32]

| 17. | Článok 28 sa mení takto:






  a) | odseky 2, 3 a 4 sa vypúšťajú; |
| --- | --- | --- |

17.

Článok 28 sa mení takto:

a)

odseky 2, 3 a 4 sa vypúšťajú;

| b) | odsek 5 sa nahrádza takto:
  „Komisia prijme do 31. decembra 2024 delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu špecifikovaním metodiky na určovanie podielu biopaliva a bioplynu pre dopravu pochádzajúceho z biomasy spracovaných v spoločnom procese s fosílnymi palivami:“; |
| --- | --- |

b)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„Komisia prijme do 31. decembra 2024 delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu špecifikovaním metodiky na určovanie podielu biopaliva a bioplynu pre dopravu pochádzajúceho z biomasy spracovaných v spoločnom procese s fosílnymi palivami:“;

| ba) | v odseku 6 sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:










  „c) | potrebu zabrániť významným rušivým účinkom na trhy s (vedľajšími) produktmi, odpadom alebo zvyškami, berúc do úvahy budúcu dostupnosť surovín a potrebu zabrániť deformácii trhu, ktoré by viedlo k masívnemu dovozu surovín; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

v odseku 6 sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:

v odseku 6 sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:

„c)

„c)

potrebu zabrániť významným rušivým účinkom na trhy s (vedľajšími) produktmi, odpadom alebo zvyškami, berúc do úvahy budúcu dostupnosť surovín a potrebu zabrániť deformácii trhu, ktoré by viedlo k masívnemu dovozu surovín;

potrebu zabrániť významným rušivým účinkom na trhy s (vedľajšími) produktmi, odpadom alebo zvyškami, berúc do úvahy budúcu dostupnosť surovín a potrebu zabrániť deformácii trhu, ktoré by viedlo k masívnemu dovozu surovín;

| d) | potenciál prinášať značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami na základe posúdenia emisií z hľadiska životného cyklu emisií, pričom sa zohľadnia dostupné objemy surovín a podiel už existujúcich konkurenčných priemyselných použití s náležitým ohľadom na vnútroštátne špecifiká;“ |
| --- | --- |

d)

d)

potenciál prinášať značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami na základe posúdenia emisií z hľadiska životného cyklu emisií, pričom sa zohľadnia dostupné objemy surovín a podiel už existujúcich konkurenčných priemyselných použití s náležitým ohľadom na vnútroštátne špecifiká;“

potenciál prinášať značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami na základe posúdenia emisií z hľadiska životného cyklu emisií, pričom sa zohľadnia dostupné objemy surovín a podiel už existujúcich konkurenčných priemyselných použití s náležitým ohľadom na vnútroštátne špecifiká;“

| c) | v odseku 7 sa formulácia „stanovená v článku 25 ods. 1 štvrtom pododseku“ nahrádza formuláciou „stanovená v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. b)“; |
| --- | --- |

c)

v odseku 7 sa formulácia „stanovená v článku 25 ods. 1 štvrtom pododseku“ nahrádza formuláciou „stanovená v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. b)“;

| (18) | Článok 29 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa mení takto:








  -i) | v prvom pododseku sa úvodné slová nahrádzajú takto:




  „Energia z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v písmenách a), b) a c) tohto pododseku, iba ak spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10 tohto článku a ak zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v článku 3;“ [PN 43] |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Článok 29 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa mení takto:

-i)

-i)

v prvom pododseku sa úvodné slová nahrádzajú takto:

v prvom pododseku sa úvodné slová nahrádzajú takto:

„Energia z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v písmenách a), b) a c) tohto pododseku, iba ak spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10 tohto článku a ak zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v článku 3;“ [PN 43]

„Energia z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v písmenách a), b) a c) tohto pododseku, iba ak spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10 tohto článku a ak zohľadňujú hierarchiu odpadového hospodárstva stanovenú v článku 4 smernice 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania uvedenú v článku 3;“

| i) | v prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“; |
| --- | --- | --- |

i)

v prvom pododseku sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

prispievanie k podielu energie z obnoviteľných zdrojov v členských štátoch a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 tejto smernice;“;

| ia) | za prvý pododsek sa vkladá tento pododsek:




  „Energia z tuhých palív z biomasy sa nezohľadňuje na účely uvedené v písmenách b) a c) prvého pododseku, ak pochádzajú z primárnej lesnej biomasy vymedzenej v článku 2 tejto smernice. Na účely prispievania k cieľu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedenému v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z tuhých palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takéhoto paliva v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.“; [PN 44] |
| --- | --- |

ia)

ia)

za prvý pododsek sa vkladá tento pododsek:

za prvý pododsek sa vkladá tento pododsek:

„Energia z tuhých palív z biomasy sa nezohľadňuje na účely uvedené v písmenách b) a c) prvého pododseku, ak pochádzajú z primárnej lesnej biomasy vymedzenej v článku 2 tejto smernice. Na účely prispievania k cieľu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedenému v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z tuhých palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takéhoto paliva v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.“; [PN 44]

„Energia z tuhých palív z biomasy sa nezohľadňuje na účely uvedené v písmenách b) a c) prvého pododseku, ak pochádzajú z primárnej lesnej biomasy vymedzenej v článku 2 tejto smernice. Na účely prispievania k cieľu v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedenému v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z tuhých palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takéhoto paliva v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.“;

| ib) | druhý pododsek sa nahrádza takto:




  „Aby sa však na účely uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku zohľadnili biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z odpadu a zvyškov, okrem poľnohospodárskych, akvakultúrnych, rybárskych a lesníckych zvyškov, je potrebné, aby spĺňali len kritériá úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odseku 10. V prípade používania zmiešaného odpadu sa však od prevádzkovateľov vyžaduje, aby používali systémy triedenia zmiešaného odpadu vymedzenej kvality zamerané na odstraňovanie fosílnych materiálov. Tento pododsek sa vzťahuje aj na odpad a zvyšky, ktoré sa pred ďalším spracovaním na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy najprv spracujú na produkt.“; |
| --- | --- |

ib)

ib)

druhý pododsek sa nahrádza takto:

druhý pododsek sa nahrádza takto:

„Aby sa však na účely uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku zohľadnili biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z odpadu a zvyškov, okrem poľnohospodárskych, akvakultúrnych, rybárskych a lesníckych zvyškov, je potrebné, aby spĺňali len kritériá úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odseku 10. V prípade používania zmiešaného odpadu sa však od prevádzkovateľov vyžaduje, aby používali systémy triedenia zmiešaného odpadu vymedzenej kvality zamerané na odstraňovanie fosílnych materiálov. Tento pododsek sa vzťahuje aj na odpad a zvyšky, ktoré sa pred ďalším spracovaním na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy najprv spracujú na produkt.“;

„Aby sa však na účely uvedené v písmenách a), b) a c) prvého pododseku zohľadnili biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z odpadu a zvyškov, okrem poľnohospodárskych, akvakultúrnych, rybárskych a lesníckych zvyškov, je potrebné, aby spĺňali len kritériá úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odseku 10. V prípade používania zmiešaného odpadu sa však od prevádzkovateľov vyžaduje, aby používali systémy triedenia zmiešaného odpadu vymedzenej kvality zamerané na odstraňovanie fosílnych materiálov. Tento pododsek sa vzťahuje aj na odpad a zvyšky, ktoré sa pred ďalším spracovaním na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy najprv spracujú na produkt.“;

| ii) | štvrtý pododsek sa nahrádza takto:
  „Palivá z biomasy musia spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10, ak sa používajú,






  a) | v prípade tuhých palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň
  7,5 MW
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

„Palivá z biomasy musia spĺňať kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v odsekoch 2 až 7 a 10, ak sa používajú,

a)

v prípade tuhých palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň
  7,5 MW
  ;

7,5 MW

| b) | v prípade plynných palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW; |
| --- | --- |

b)

v prípade plynných palív z biomasy v zariadeniach na výrobu elektriny, tepla a chladu s celkovým menovitým tepelným príkonom aspoň 2 MW;

| c) | v prípade zariadení na výrobu plynných palív z biomasy s týmto priemerným prietokom biometánu:






  i) | vyše 500 m3 ekvivalentu metánu/h meraného pri štandardných podmienkach teploty a tlaku (t. j. pri teplote 0 oC a atmosférickom tlaku 1 bar); |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade zariadení na výrobu plynných palív z biomasy s týmto priemerným prietokom biometánu:

i)

vyše 500 m3 ekvivalentu metánu/h meraného pri štandardných podmienkach teploty a tlaku (t. j. pri teplote 0 oC a atmosférickom tlaku 1 bar);

o

| ii) | ak bioplyn pozostáva zo zmesi metánu a nehorľavých iných plynov, prahová hodnota stanovená v bode i) sa vzhľadom na prietok metánu vypočíta nanovo úmerne k objemovému podielu metánu v zmesi.“; |
| --- | --- |

ii)

ak bioplyn pozostáva zo zmesi metánu a nehorľavých iných plynov, prahová hodnota stanovená v bode i) sa vzhľadom na prietok metánu vypočíta nanovo úmerne k objemovému podielu metánu v zmesi.“;

| iii) | za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:
  „Členské štáty môžu uplatniť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov na zariadenia s nižším celkovým menovitým tepelným príkonom alebo nižším prietokom biometánu.“; |
| --- | --- |

iii)

za štvrtý pododsek sa vkladá tento pododsek:

„Členské štáty môžu uplatniť kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov na zariadenia s nižším celkovým menovitým tepelným príkonom alebo nižším prietokom biometánu.“;

| aa) | v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:




  „Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokou biologickou rozmanitosťou, konkrétne pôdy, ktorá mala v januári 2008 alebo po tomto dátume jeden z týchto štatútov, a to bez ohľadu na to, či daná pôda tento štatút ešte má:










  a) | prales a pralesovitý porast a iné zalesnené plochy, a to les a iné zalesnené plochy s prirodzene sa vyskytujúcimi druhmi bez jasnej známky ľudskej činnosti a bez výrazného narušenia ekologických procesov; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokou biologickou rozmanitosťou, konkrétne pôdy, ktorá mala v januári 2008 alebo po tomto dátume jeden z týchto štatútov, a to bez ohľadu na to, či daná pôda tento štatút ešte má:

„Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokou biologickou rozmanitosťou, konkrétne pôdy, ktorá mala v januári 2008 alebo po tomto dátume jeden z týchto štatútov, a to bez ohľadu na to, či daná pôda tento štatút ešte má:

a)

a)

prales a pralesovitý porast a iné zalesnené plochy, a to les a iné zalesnené plochy s prirodzene sa vyskytujúcimi druhmi bez jasnej známky ľudskej činnosti a bez výrazného narušenia ekologických procesov;

prales a pralesovitý porast a iné zalesnené plochy, a to les a iné zalesnené plochy s prirodzene sa vyskytujúcimi druhmi bez jasnej známky ľudskej činnosti a bez výrazného narušenia ekologických procesov;

| b) | les a iné zalesnené plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, ktoré sú bohaté na druhy a nie sú znehodnotené a ktoré boli príslušným orgánom identifikované ako plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody; |
| --- | --- |

b)

b)

les a iné zalesnené plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, ktoré sú bohaté na druhy a nie sú znehodnotené a ktoré boli príslušným orgánom identifikované ako plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody;

les a iné zalesnené plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, ktoré sú bohaté na druhy a nie sú znehodnotené a ktoré boli príslušným orgánom identifikované ako plochy s vysokou biologickou rozmanitosťou, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody;

| c) | oblasti určené:










  i) | zákonom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody; alebo |
| --- | --- | --- |

c)

c)

oblasti určené:

oblasti určené:

i)

i)

zákonom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody; alebo

zákonom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody; alebo

| ii) | na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody, ak sú uznané v súlade s článkom 30 ods. 4 prvým pododsekom, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody; |
| --- | --- |

ii)

ii)

na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody, ak sú uznané v súlade s článkom 30 ods. 4 prvým pododsekom, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody;

na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených na zoznamy vypracované medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody, ak sú uznané v súlade s článkom 30 ods. 4 prvým pododsekom, pokiaľ sa nepredložia dôkazy, že produkcia tejto suroviny nezasahovala do týchto účelov ochrany prírody;

| d) | trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou s rozlohou viac ako jeden hektár, ktoré sú:










  i) | prirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by zostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy alebo |
| --- | --- | --- |

d)

d)

trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou s rozlohou viac ako jeden hektár, ktoré sú:

trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou s rozlohou viac ako jeden hektár, ktoré sú:

i)

i)

prirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by zostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy alebo

prirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by zostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy alebo

| ii) | poloprirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by nezostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré sú bohaté na druhy a neznehodnotené a boli príslušným orgánom identifikované ako trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou, s výnimkou prípadov, keď sa dá dokázať, že zber surovín je potrebný na zachovanie štatútu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou. |
| --- | --- |

ii)

ii)

poloprirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by nezostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré sú bohaté na druhy a neznehodnotené a boli príslušným orgánom identifikované ako trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou, s výnimkou prípadov, keď sa dá dokázať, že zber surovín je potrebný na zachovanie štatútu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou.

poloprirodzené trávne porasty, konkrétne trávne porasty, ktoré by nezostali trávnymi porastmi bez ľudského zásahu a ktoré sú bohaté na druhy a neznehodnotené a boli príslušným orgánom identifikované ako trávne porasty s vysokou biologickou rozmanitosťou, s výnimkou prípadov, keď sa dá dokázať, že zber surovín je potrebný na zachovanie štatútu trávneho porastu s vysokou biologickou rozmanitosťou.

| iii) | vresoviská, ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy.“; |
| --- | --- |

iii)

iii)

vresoviská, ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy.“;

vresoviská, ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy.“;

| b) | v odseku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
  „Tento odsek sa s výnimkou prvého pododseku písm. c) vzťahuje aj na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:

„Tento odsek sa s výnimkou prvého pododseku písm. c) vzťahuje aj na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy.“;

| c) | ▌ odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododoseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokými zásobami uhlíka, konkrétne z pôdy, ktorá mala jeden z týchto štatútov v januári 2008, a už ho nemá:










  a) | mokraď, teda pôda pokrytá alebo nasiaknutá vodou trvalo alebo počas významnej časti roka; |
| --- | --- | --- |

c)

▌ odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododoseku písm. a), b) a c) nesmú byť vyrobené zo surovín získaných z pôdy s vysokými zásobami uhlíka, konkrétne z pôdy, ktorá mala jeden z týchto štatútov v januári 2008, a už ho nemá:

a)

mokraď, teda pôda pokrytá alebo nasiaknutá vodou trvalo alebo počas významnej časti roka;

| b) | súvislo zalesnené oblasti, t. j. pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny viac ako 30 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ; |
| --- | --- |

b)

súvislo zalesnené oblasti, t. j. pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny viac ako 30 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ;

| c) | pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny medzi 10 % a 30 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, ak sa nepreukáže, že zásoby uhlíka v oblasti pred konverziou a po nej sú také, že ak sa použije metodika uvedená v časti C prílohy V, podmienky uvedené v odseku 10 tohto článku by sa splnili; |
| --- | --- |

c)

pôda s rozlohou viac ako jeden hektár so stromami vyššími ako päť metrov a s pokryvom koruny medzi 10 % a 30 % alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ, ak sa nepreukáže, že zásoby uhlíka v oblasti pred konverziou a po nej sú také, že ak sa použije metodika uvedená v časti C prílohy V, podmienky uvedené v odseku 10 tohto článku by sa splnili;

| ca) | vresoviská, ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy. |
| --- | --- |

ca)

vresoviská, ktoré zachovávajú prirodzené zloženie druhov a ekologické charakteristiky a procesy.

Tento odsek sa neuplatňuje, ak v čase získania suroviny mala pôda rovnaký štatút ako v januári 2008.

Prvý pododsek s výnimkou písmen b) a c) a druhý pododsek vzťahujú aj na biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy.“;

| d) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej alebo lesnej biomasy, zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) sa nevyrábajú zo surovín získaných z pôdy, ktorá bola rašeliniskom v januári 2008, pokiaľ sa nepreukáže, že súčasťou pestovania a zberu a ťažby danej suroviny nie je odvodňovanie predtým neodvodnenej pôdy,
  a súlad na vnútroštátnej alebo nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s kritériami na minimalizáciu rizika využívania lesnej biomasy získanej z neudržateľnej výroby uvedenej v odseku 6 môže oznámiť príslušný vnútroštátny orgán
  .“; |
| --- | --- |

d)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej alebo lesnej biomasy, zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) sa nevyrábajú zo surovín získaných z pôdy, ktorá bola rašeliniskom v januári 2008, pokiaľ sa nepreukáže, že súčasťou pestovania a zberu a ťažby danej suroviny nie je odvodňovanie predtým neodvodnenej pôdy,
  a súlad na vnútroštátnej alebo nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s kritériami na minimalizáciu rizika využívania lesnej biomasy získanej z neudržateľnej výroby uvedenej v odseku 6 môže oznámiť príslušný vnútroštátny orgán
  .“;

| da) | vkladá sa tento odsek:





  „5a.
     
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) sa nesmú vyrábať zo surovín získaných v krajine, ktorá nie je zmluvnou stranou Parížskej dohody“; |
| --- | --- |

da)

da)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„5a.
     
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z poľnohospodárskej biomasy zohľadnené na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) sa nesmú vyrábať zo surovín získaných v krajine, ktorá nie je zmluvnou stranou Parížskej dohody“;

| e) | v odseku 6 sa prvý pododsek mení takto:








  i) | úvodná časť sa nahrádza takto:




  „S cieľom minimalizovať riziká používania lesnej biomasy pochádzajúcej z neudržateľnej výroby nesmú biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy, ktoré sú zohľadňované na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c), pochádzať z primárnej drevnej biomasy, musia zohľadňovať hierarchiu odpadového hospodárstva, ktorá je stanovená v článku 4 smernice 2008/98/ES, a zásadu kaskádového používania uvedenú v článku 3 a musia spĺňať tieto kritériá. Na účely prispievania k cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedených v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takýchto palív v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov. [PN 45]“; |
| --- | --- | --- |

e)

v odseku 6 sa prvý pododsek mení takto:

i)

i)

úvodná časť sa nahrádza takto:

úvodná časť sa nahrádza takto:

„S cieľom minimalizovať riziká používania lesnej biomasy pochádzajúcej z neudržateľnej výroby nesmú biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy, ktoré sú zohľadňované na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c), pochádzať z primárnej drevnej biomasy, musia zohľadňovať hierarchiu odpadového hospodárstva, ktorá je stanovená v článku 4 smernice 2008/98/ES, a zásadu kaskádového používania uvedenú v článku 3 a musia spĺňať tieto kritériá. Na účely prispievania k cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedených v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takýchto palív v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov. [PN 45]“;

„S cieľom minimalizovať riziká používania lesnej biomasy pochádzajúcej z neudržateľnej výroby nesmú biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy, ktoré sú zohľadňované na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c), pochádzať z primárnej drevnej biomasy, musia zohľadňovať hierarchiu odpadového hospodárstva, ktorá je stanovená v článku 4 smernice 2008/98/ES, a zásadu kaskádového používania uvedenú v článku 3 a musia spĺňať tieto kritériá. Na účely prispievania k cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedených v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel energie z biopalív, biokvapalín a palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby energie na priemernej spotrebe energie takýchto palív v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.

| ii) | v písmene a) sa bod iii) nahrádza takto:










  „iii) | sa chránili územia určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody vrátane mokradí, trávnych porastov, vresovísk a rašelinísk s cieľom zachovať biodiverzitu a zabrániť ničeniu biotopov, ako je stanovené v smernici 2009/147/ES a smernici 92/43/EHS, environmentálny stav oceánov, ako je stanovený v smernici 2008/56/ES, ako aj ekologický stav riek, ako je stanovený v smernici 2000/60/ES;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

v písmene a) sa bod iii) nahrádza takto:

v písmene a) sa bod iii) nahrádza takto:

„iii)

„iii)

sa chránili územia určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody vrátane mokradí, trávnych porastov, vresovísk a rašelinísk s cieľom zachovať biodiverzitu a zabrániť ničeniu biotopov, ako je stanovené v smernici 2009/147/ES a smernici 92/43/EHS, environmentálny stav oceánov, ako je stanovený v smernici 2008/56/ES, ako aj ekologický stav riek, ako je stanovený v smernici 2000/60/ES;“;

sa chránili územia určené medzinárodným alebo vnútroštátnym právom alebo príslušným orgánom na účely ochrany prírody vrátane mokradí, trávnych porastov, vresovísk a rašelinísk s cieľom zachovať biodiverzitu a zabrániť ničeniu biotopov, ako je stanovené v smernici 2009/147/ES a smernici 92/43/EHS, environmentálny stav oceánov, ako je stanovený v smernici 2008/56/ES, ako aj ekologický stav riek, ako je stanovený v smernici 2000/60/ES;“;

| iii) | v písmene a) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali tak, že sa pritom zaručí zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom zamedziť negatívnym vplyvom, a to spôsobom,
  pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,
  degradácii pralesov a pralesovitých porastov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; sa zamedzilo výrubom,
  pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,
  zabezpečili miestne a ekologicky primerané prahové hodnoty pre ťažbu odumretého dreva a zabezpečili požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

v písmene a) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali tak, že sa pritom zaručí zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom zamedziť negatívnym vplyvom, a to spôsobom,
  pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,
  degradácii pralesov a pralesovitých porastov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; sa zamedzilo výrubom,
  pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,
  zabezpečili miestne a ekologicky primerané prahové hodnoty pre ťažbu odumretého dreva a zabezpečili požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy;“;

pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,

pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,

| v) | v písmene b) sa bod iv) nahrádza takto:






  „iv) | sa zber a ťažba vykonávali tak, že sa pritom zaručí zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom zamedziť negatívnym vplyvom, a to spôsobom,
  pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,
  degradácii pralesov a pralesovitých porastov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; sa zamedzilo výrubom,
  pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,
  zabezpečili miestne a ekologicky primerané prahové hodnoty pre ťažbu odumretého dreva a zabezpečili požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy“; |
| --- | --- | --- |

v)

v)

v písmene b) sa bod iv) nahrádza takto:

„iv)

sa zber a ťažba vykonávali tak, že sa pritom zaručí zachovanie kvality pôdy a biodiverzity s cieľom zamedziť negatívnym vplyvom, a to spôsobom,
  pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,
  degradácii pralesov a pralesovitých porastov alebo ich konverzii na lesné plantáže a zberu na citlivých pôdach; sa zamedzilo výrubom,
  pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,
  zabezpečili miestne a ekologicky primerané prahové hodnoty pre ťažbu odumretého dreva a zabezpečili požiadavky na používanie systémov ťažby, pri ktorých sa minimalizujú vplyvy na kvalitu pôdy vrátane zhutňovania pôdy a na biodiverzitu a biotopy“;

pri ktorom sa predchádza ťažbe pňov a koreňov, ktoré nie sú vhodné na využitie ako materiál, napr. využívaním udržateľných postupov obhospodarovania lesov,

pokiaľ to nevedie k priaznivým a primeraným podmienkam ekosystému,

| fa) | vkladá sa tento odsek:





  „7a.
     
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy nesmú prekročiť strop stanovený na vnútroštátnej úrovni pre využívanie lesnej biomasy, ktorý je v súlade s cieľmi členského štátu týkajúcimi sa rastu záchytov uhlíka, ako je vymedzené nariadení ... [revidované nariadenie 2018/841].“; |
| --- | --- |

fa)

fa)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„7a.
     
  Biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy vyrobené z lesnej biomasy nesmú prekročiť strop stanovený na vnútroštátnej úrovni pre využívanie lesnej biomasy, ktorý je v súlade s cieľmi členského štátu týkajúcimi sa rastu záchytov uhlíka, ako je vymedzené nariadení ... [revidované nariadenie 2018/841].“;

| g) | v odseku 10 prvom pododseku sa písmeno d) nahrádza takto:






  „d) | aspoň
  70 %
  v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach
  so začiatkom prevádzky od 1. januára 2021
  do 31. decembra 2025 a aspoň
  85
   %
  pre zariadenia so začiatkom prevádzky
  od 1. januára 2026.“; [PN 46] |
| --- | --- | --- |

g)

v odseku 10 prvom pododseku sa písmeno d) nahrádza takto:

„d)

aspoň
  70 %
  v prípade výroby elektriny, tepla a chladu z palív z biomasy používaných v zariadeniach
  so začiatkom prevádzky od 1. januára 2021
  do 31. decembra 2025 a aspoň
  85
   %
  pre zariadenia so začiatkom prevádzky
  od 1. januára 2026.“; [PN 46]

70 %

so začiatkom prevádzky od 1. januára 2021

85

pre zariadenia so začiatkom prevádzky

[PN 46]

| ga) | v odseku 11 sa úvodná časť nahrádza takto:



  „11.   
  Elektrina z palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c) iba vtedy, ak použité palivá nezahŕňajú primárnu drevnú biomasu a ak spĺňa jednu alebo viaceré z týchto požiadaviek. Na účely prispievania k cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedeným v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel elektriny z palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby elektriny na priemernej spotrebe elektriny takýchto palív v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.
  “; [PN 47] |
| --- | --- |

ga)

ga)

v odseku 11 sa úvodná časť nahrádza takto:

v odseku 11 sa úvodná časť nahrádza takto:

„11.   
  Elektrina z palív z biomasy sa zohľadňuje na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a c) iba vtedy, ak použité palivá nezahŕňajú primárnu drevnú biomasu a ak spĺňa jednu alebo viaceré z týchto požiadaviek. Na účely prispievania k cieľom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedeným v článku 3 ods. 1 nesmie byť podiel elektriny z palív z biomasy získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice vyšší ako podiel celkovej spotreby elektriny na priemernej spotrebe elektriny takýchto palív v rokoch 2017 – 2022 na základe najnovších dostupných údajov.
  “; [PN 47]

| gb | odsek 13 sa nahrádza takto:



  „13.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. c) tohto článku môžu členské štáty udeliť časovo obmedzenú výnimku z kritérií stanovených v odsekoch 2 až 7 a 10 a 11 tohto článku tým, že prijmú odlišné kritériá pre:






  a) | zariadenia nachádzajúce sa v najvzdialenejšom regióne podľa článku 349 ZFEÚ, pokiaľ takéto zariadenia vyrábajú elektrinu alebo teplo alebo chlad z palív z 
  biomasy a z biokvapalín, a pre biopalivá najmä pre vesmírny sektor a súvisiace astrofyzické činnosti
  ; a |
| --- | --- | --- |

gb

gb

odsek 13 sa nahrádza takto:

odsek 13 sa nahrádza takto:

„13.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. c) tohto článku môžu členské štáty udeliť časovo obmedzenú výnimku z kritérií stanovených v odsekoch 2 až 7 a 10 a 11 tohto článku tým, že prijmú odlišné kritériá pre:

a)

zariadenia nachádzajúce sa v najvzdialenejšom regióne podľa článku 349 ZFEÚ, pokiaľ takéto zariadenia vyrábajú elektrinu alebo teplo alebo chlad z palív z 
  biomasy a z biokvapalín, a pre biopalivá najmä pre vesmírny sektor a súvisiace astrofyzické činnosti
  ; a

| b) | palivá z biomasy
  a biokvapaliny
  používané v zariadeniach
  a biopalivá používané najmä vo vesmírnom sektore a súvisiacich astrofyzických činnostiach uvedené
  v písmene a) tohto pododseku, bez ohľadu na miesto pôvodu danej biomasy, za predpokladu, že takéto kritériá sú objektívne odôvodnené tým, že ich cieľom je pre daný najvzdialenejší región zabezpečiť
  prístup k bezpečnej
  a 
  zabezpečenej energii a stimulovať
  prechod z fosílnych palív na palivá z udržateľnej biomasy
  a biokvapaliny
  . |
| --- | --- |

b)

palivá z biomasy
  a biokvapaliny
  používané v zariadeniach
  a biopalivá používané najmä vo vesmírnom sektore a súvisiacich astrofyzických činnostiach uvedené
  v písmene a) tohto pododseku, bez ohľadu na miesto pôvodu danej biomasy, za predpokladu, že takéto kritériá sú objektívne odôvodnené tým, že ich cieľom je pre daný najvzdialenejší región zabezpečiť
  prístup k bezpečnej
  a 
  zabezpečenej energii a stimulovať
  prechod z fosílnych palív na palivá z udržateľnej biomasy
  a biokvapaliny
  .

Biokvapaliny, biopalivá a palivá z biomasy vyrobené z primárnej drevnej biomasy vyťaženej udržateľným spôsobom a vyplývajúce z plánovania využívania pôdy v najvzdialenejšom regióne, v ktorom lesy pokrývajú aspoň 90 % územia tohto najvzdialenejšieho regiónu, sa zohľadňujú na účely uvedené v článku 29 prvom pododseku písm. a), b) a c).

S cieľom zaistiť energetickú bezpečnosť v najvzdialenejších regiónoch môžu členské štáty naďalej poskytovať podporu na výrobu elektriny z lesnej biomasy v zariadeniach výlučne na výrobu elektrickej energie, ktoré sa nachádzajú v najvzdialenejších regiónoch, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ.“ [PN 33]

| gc) | odsek 14 sa nahrádza takto:



  „14.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) môžu členské štáty v prípade
  biopalív, biokvapaliny a
  palív z biomasy zaviesť dodatočné kritériá na udržateľnosť.“ |
| --- | --- |

gc)

gc)

odsek 14 sa nahrádza takto:

odsek 14 sa nahrádza takto:

„14.   Na účely uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) môžu členské štáty v prípade
  biopalív, biokvapaliny a
  palív z biomasy zaviesť dodatočné kritériá na udržateľnosť.“

| 19. | Vkladá sa tento článok 29a:

  „Článok 29a

  Kritériá úspor emisií skleníkových plynov v dôsledku palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu


  1.   Energia z palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítava do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.


  2.   Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu možno započítať do cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.


  3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu špecifikovaním metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov v dôsledku používania palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu. Danou metodikou sa zaručí, aby sa neposkytli kredity za znížené emisie CO2, za ktorého zachytenie sa už udelili emisné kredity na základe iných ustanovení práva
  . Do metodiky sa zahrnie obsah uhlíka v odpadoch a jeho uvoľňovanie do atmosféry.




  V každom prípade sa v metodike posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu v rámci prístupu založeného na životnom cykle zohľadní zabudovaný uhlík .“; |
| --- | --- |

19.

Vkladá sa tento článok 29a:

„Článok 29a

Kritériá úspor emisií skleníkových plynov v dôsledku palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu

1.   Energia z palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu sa započítava do podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu a cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1 len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.

2.   Energiu z fosílnych palív vyrobených z odpadu možno započítať do cieľovej hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov uvedenej v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) len vtedy, ak úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z používania predmetných palív predstavujú aspoň 70 %.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom doplniť túto smernicu špecifikovaním metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov v dôsledku používania palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a fosílnych palív vyrobených z odpadu. Danou metodikou sa zaručí, aby sa neposkytli kredity za znížené emisie CO2, za ktorého zachytenie sa už udelili emisné kredity na základe iných ustanovení práva
  . Do metodiky sa zahrnie obsah uhlíka v odpadoch a jeho uvoľňovanie do atmosféry.

V každom prípade sa v metodike posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu v rámci prístupu založeného na životnom cykle zohľadní zabudovaný uhlík .“;

| 19a. | Vkladá sa tento článok 29b:





  „Článok 29b




  Kritériá udržateľnosti pre vodné elektrárne




  Energia vyrobená z vodnej energie vyrába v zariadení, ktoré v súlade so smernicou 2000/60/ES, a najmä s článkami 4 a 11 uvedenej smernice, vykonalo všetky technicky uskutočniteľné a ekologicky relevantné zmierňujúce opatrenia na zníženie nepriaznivých vplyvov na vodu, ako aj opatrenia na zlepšenie chránených biotopov a druhov priamo závislých od vody.“; |
| --- | --- |

19a.

19a.

Vkladá sa tento článok 29b:

Vkladá sa tento článok 29b:

„Článok 29b

Kritériá udržateľnosti pre vodné elektrárne

Energia vyrobená z vodnej energie vyrába v zariadení, ktoré v súlade so smernicou 2000/60/ES, a najmä s článkami 4 a 11 uvedenej smernice, vykonalo všetky technicky uskutočniteľné a ekologicky relevantné zmierňujúce opatrenia na zníženie nepriaznivých vplyvov na vodu, ako aj opatrenia na zlepšenie chránených biotopov a druhov priamo závislých od vody.“;

| 20. | Článok 30 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 prvom pododseku sa úvodná veta nahrádza takto:
  „Keď sa palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu majú započítať k cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1, členské štáty od hospodárskych subjektov požadujú, aby
  prostredníctvom povinných, nezávislých a verejne prístupných auditov
  preukázali splnenie kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a v článku 29a ods. 1 a 2 v prípade palív z obnoviteľných zdrojov a recyklovaných uhlíkových palív. Na tento účel členské štáty požadujú od hospodárskych subjektov použitie systému hmotnostnej bilancie, ktorým sa:“; |
| --- | --- | --- |

20.

Článok 30 sa mení takto:

a)

v odseku 1 prvom pododseku sa úvodná veta nahrádza takto:

„Keď sa palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu majú započítať k cieľovým hodnotám uvedeným v článku 3 ods. 1, článku 15a ods. 1, článku 22a ods. 1, článku 23 ods. 1, článku 24 ods. 4 a článku 25 ods. 1, členské štáty od hospodárskych subjektov požadujú, aby
  prostredníctvom povinných, nezávislých a verejne prístupných auditov
  preukázali splnenie kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a v článku 29a ods. 1 a 2 v prípade palív z obnoviteľných zdrojov a recyklovaných uhlíkových palív. Na tento účel členské štáty požadujú od hospodárskych subjektov použitie systému hmotnostnej bilancie, ktorým sa:“;

prostredníctvom povinných, nezávislých a verejne prístupných auditov

| b) | v odseku 3 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:
  „Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie toho, aby hospodárske subjekty predkladali spoľahlivé informácie o dodržiavaní kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a v článku 29a ods. 1 a 2,
  zohľadňovali ciele EÚ v oblasti biodiverzity
  a aby hospodárske subjekty na žiadosť sprístupnili príslušnému členskému štátu
  a verejnosti
  údaje použité na zostavenie daných informácií.
  Členské štáty akreditujú nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb v súlade s nariadením (ES) č. 765/2008, aby poskytli stanovisko k predloženým informáciám a poskytli dôkazy o tom, že sa tak stalo. V záujme dodržiavania článku 29 ods. 3 písm. a), b) a d), článku 29 ods. 4 písm. a), článku 29 ods. 5, článku 29 ods. 6 písm. a) a článku 29 ods. 7 písm. a) sa audit prvej alebo druhej strany môže použiť až po prvé miesto zberu lesnej biomasy. Auditom sa overuje, či sú systémy využívané hospodárskymi subjektmi presné, spoľahlivé a chránené voči podvodom vrátane overenia, ktorým sa zabezpečí, že materiály nie sú zámerne pozmeňované alebo vyraďované s cieľom vytvoriť z dodávky alebo jej časti odpad alebo zvyšok. Auditom sa zhodnotí frekvencia a metodika odberu vzoriek a robustnosť údajov.


  Povinnosti stanovené v tomto odseku sa uplatňujú bez ohľadu na to, či sú palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu vyrobené v Únii alebo dovezené. Informácie o geografickom pôvode a druhu surovín biopalív, biokvapalín a palív z biomasy za každého dodávateľa paliva sa spotrebiteľom poskytujú
  aktualizovaným, ľahko prístupným a užívateľsky ústretovým spôsobom
  na webových stránkach prevádzkovateľov, dodávateľov
  a
  príslušných orgánov
  , ako aj čerpacích staníc
  a každoročne sa aktualizujú.“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:

„Členské štáty prijímajú opatrenia na zabezpečenie toho, aby hospodárske subjekty predkladali spoľahlivé informácie o dodržiavaní kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a v článku 29a ods. 1 a 2,
  zohľadňovali ciele EÚ v oblasti biodiverzity
  a aby hospodárske subjekty na žiadosť sprístupnili príslušnému členskému štátu
  a verejnosti
  údaje použité na zostavenie daných informácií.
  Členské štáty akreditujú nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb v súlade s nariadením (ES) č. 765/2008, aby poskytli stanovisko k predloženým informáciám a poskytli dôkazy o tom, že sa tak stalo. V záujme dodržiavania článku 29 ods. 3 písm. a), b) a d), článku 29 ods. 4 písm. a), článku 29 ods. 5, článku 29 ods. 6 písm. a) a článku 29 ods. 7 písm. a) sa audit prvej alebo druhej strany môže použiť až po prvé miesto zberu lesnej biomasy. Auditom sa overuje, či sú systémy využívané hospodárskymi subjektmi presné, spoľahlivé a chránené voči podvodom vrátane overenia, ktorým sa zabezpečí, že materiály nie sú zámerne pozmeňované alebo vyraďované s cieľom vytvoriť z dodávky alebo jej časti odpad alebo zvyšok. Auditom sa zhodnotí frekvencia a metodika odberu vzoriek a robustnosť údajov.

zohľadňovali ciele EÚ v oblasti biodiverzity

a verejnosti

Členské štáty akreditujú nezávislých poskytovateľov uisťovacích služieb v súlade s nariadením (ES) č. 765/2008, aby poskytli stanovisko k predloženým informáciám a poskytli dôkazy o tom, že sa tak stalo. V záujme dodržiavania článku 29 ods. 3 písm. a), b) a d), článku 29 ods. 4 písm. a), článku 29 ods. 5, článku 29 ods. 6 písm. a) a článku 29 ods. 7 písm. a) sa audit prvej alebo druhej strany môže použiť až po prvé miesto zberu lesnej biomasy. Auditom sa overuje, či sú systémy využívané hospodárskymi subjektmi presné, spoľahlivé a chránené voči podvodom vrátane overenia, ktorým sa zabezpečí, že materiály nie sú zámerne pozmeňované alebo vyraďované s cieľom vytvoriť z dodávky alebo jej časti odpad alebo zvyšok. Auditom sa zhodnotí frekvencia a metodika odberu vzoriek a robustnosť údajov.

Povinnosti stanovené v tomto odseku sa uplatňujú bez ohľadu na to, či sú palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu vyrobené v Únii alebo dovezené. Informácie o geografickom pôvode a druhu surovín biopalív, biokvapalín a palív z biomasy za každého dodávateľa paliva sa spotrebiteľom poskytujú
  aktualizovaným, ľahko prístupným a užívateľsky ústretovým spôsobom
  na webových stránkach prevádzkovateľov, dodávateľov
  a
  príslušných orgánov
  , ako aj čerpacích staníc
  a každoročne sa aktualizujú.“;

aktualizovaným, ľahko prístupným a užívateľsky ústretovým spôsobom

a

, ako aj čerpacích staníc

| c) | v odseku
  4 sa
  prvý pododsek
  nahrádza takto:
  „Komisia môže rozhodnúť, že dobrovoľné vnútroštátne alebo medzinárodné schémy stanovujúce normy pre výrobu palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu, poskytujú presné údaje o úsporách emisií skleníkových plynov na účely článku 29 ods. 10 a článku 29a ods. 1 a 2, preukazujú dodržanie článku 27 ods. 3 a článku 31a ods. 5 alebo preukazujú, že dodávky biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy spĺňajú kritériá udržateľnosti stanovené v článku 29 ods. 2 až 7. Pri preukazovaní toho, že kritériá stanovené v článku 29 ods. 6 a 7 boli splnené, môžu prevádzkovatelia poskytnúť požadované dôkazy priamo na úrovni zdrojovej oblasti. Komisia môže na účely článku 29 ods. 3 prvého pododseku písm. c) bodu ii) uznať oblasti určené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených do zoznamov vypracovaných medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody.“ |
| --- | --- |

c)

v odseku
  4 sa
  prvý pododsek
  nahrádza takto:

v odseku

prvý pododsek

„Komisia môže rozhodnúť, že dobrovoľné vnútroštátne alebo medzinárodné schémy stanovujúce normy pre výrobu palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu, poskytujú presné údaje o úsporách emisií skleníkových plynov na účely článku 29 ods. 10 a článku 29a ods. 1 a 2, preukazujú dodržanie článku 27 ods. 3 a článku 31a ods. 5 alebo preukazujú, že dodávky biopalív, biokvapalín alebo palív z biomasy spĺňajú kritériá udržateľnosti stanovené v článku 29 ods. 2 až 7. Pri preukazovaní toho, že kritériá stanovené v článku 29 ods. 6 a 7 boli splnené, môžu prevádzkovatelia poskytnúť požadované dôkazy priamo na úrovni zdrojovej oblasti. Komisia môže na účely článku 29 ods. 3 prvého pododseku písm. c) bodu ii) uznať oblasti určené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených do zoznamov vypracovaných medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou na ochranu prírody.“

| ca) | v odseku 4 sa druhý pododsek nahrádza takto:


  „Komisia môže rozhodnúť, že dané schémy majú obsahovať presné informácie o vykonaných meraniach v prípade ochrany pôdy, vody a ovzdušia, obnovy znehodnotenej pôdy a zabraňovania nadmernej spotrebe vody v oblastiach s nedostatkom vody ▌.“ |
| --- | --- |

ca)

ca)

v odseku 4 sa druhý pododsek nahrádza takto:

v odseku 4 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Komisia môže rozhodnúť, že dané schémy majú obsahovať presné informácie o vykonaných meraniach v prípade ochrany pôdy, vody a ovzdušia, obnovy znehodnotenej pôdy a zabraňovania nadmernej spotrebe vody v oblastiach s nedostatkom vody ▌.“

| d) | odsek 6 sa nahrádza takto:

  „6.   Členské štáty môžu zaviesť vnútroštátne schémy, v ktorých sa počas celého spracovateľského reťazca za účasti príslušných vnútroštátnych orgánov overuje súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovenými v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a článku 29a ods. 1 a 2 v súlade s metodikou vypracovanou podľa článku 29a ods. 3. Predmetné schémy možno využívať aj na overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy Únie vkladajú hospodárske subjekty s cieľom preukázať dodržiavanie článku 27 ods. 3 a udeliť osvedčenie biopalivám, biokvapalinám a palivám z biomasy, pri ktorých je nízke riziko nepriamej zmeny využívania pôdy.
  Členský štát môže oznámiť takúto vnútroštátnu schému Komisii. Komisia považuje posúdenie takej schémy za prioritu v snahe uľahčiť vzájomné bilaterálne a multilaterálne uznanie daných schém. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť, či je takáto oznámená vnútroštátna schéma v súlade s podmienkami stanovenými v tejto smernici. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.
  Ak je dané rozhodnutie kladné, iné schémy, ktoré Komisia uznala v súlade s týmto článkom, nesmú odmietnuť vzájomné uznanie s vnútroštátnou schémou daného členského štátu, pokiaľ ide o overovanie dodržiavania kritérií, vzhľadom na ktoré ju Komisia uznala.
  Členské štáty v prípade zariadení vyrábajúcich elektrinu, teplo a chlad s celkovým menovitým tepelným príkonom medzi 5 a 
  20 MW
  zriadia zjednodušené vnútroštátne schémy overovania v snahe zabezpečiť spĺňanie kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10.“ |
| --- | --- |

d)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   Členské štáty môžu zaviesť vnútroštátne schémy, v ktorých sa počas celého spracovateľského reťazca za účasti príslušných vnútroštátnych orgánov overuje súlad s kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovenými v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a článku 29a ods. 1 a 2 v súlade s metodikou vypracovanou podľa článku 29a ods. 3. Predmetné schémy možno využívať aj na overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy Únie vkladajú hospodárske subjekty s cieľom preukázať dodržiavanie článku 27 ods. 3 a udeliť osvedčenie biopalivám, biokvapalinám a palivám z biomasy, pri ktorých je nízke riziko nepriamej zmeny využívania pôdy.

Členský štát môže oznámiť takúto vnútroštátnu schému Komisii. Komisia považuje posúdenie takej schémy za prioritu v snahe uľahčiť vzájomné bilaterálne a multilaterálne uznanie daných schém. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť, či je takáto oznámená vnútroštátna schéma v súlade s podmienkami stanovenými v tejto smernici. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3.

Ak je dané rozhodnutie kladné, iné schémy, ktoré Komisia uznala v súlade s týmto článkom, nesmú odmietnuť vzájomné uznanie s vnútroštátnou schémou daného členského štátu, pokiaľ ide o overovanie dodržiavania kritérií, vzhľadom na ktoré ju Komisia uznala.

Členské štáty v prípade zariadení vyrábajúcich elektrinu, teplo a chlad s celkovým menovitým tepelným príkonom medzi 5 a 
  20 MW
  zriadia zjednodušené vnútroštátne schémy overovania v snahe zabezpečiť spĺňanie kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovených v článku 29 ods. 2 až 7 a 10.“

| e) | v odseku
  9 sa
  prvý pododsek
  nahrádza takto:

  „9.   „Ak hospodársky subjekt poskytne dôkaz alebo údaje získané v súlade so schémou, ktorá bola predmetom rozhodnutia podľa odseku 4 alebo 6, členský štát nebude od dodávateľa požadovať poskytnutie ďalších dôkazov o splnení prvkov, na ktoré sa schéma vzťahuje, vzhľadom na ktoré Komisia schému uznala.“; |
| --- | --- |

e)

v odseku
  9 sa
  prvý pododsek
  nahrádza takto:

v odseku

prvý pododsek

„9.   „Ak hospodársky subjekt poskytne dôkaz alebo údaje získané v súlade so schémou, ktorá bola predmetom rozhodnutia podľa odseku 4 alebo 6, členský štát nebude od dodávateľa požadovať poskytnutie ďalších dôkazov o splnení prvkov, na ktoré sa schéma vzťahuje, vzhľadom na ktoré Komisia schému uznala.“;

| f) | odsek 10 sa nahrádza takto:

  „10.   Komisia na žiadosť členského štátu, ktorá môže vychádzať zo žiadosti hospodárskeho subjektu, na základe všetkých dôkazov, ktoré má k dispozícii, preskúma, či boli vo vzťahu k zdroju palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu splnené kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a článku 29a ods. 1 a 2.
  Komisia do šiestich mesiacov od doručenia žiadosti a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3 rozhodne prostredníctvom vykonávacích aktov o tom, či dotknutý členský štát môže:






  a) | zohľadniť palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu z daného zdroja na účely uvedené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c); alebo |
| --- | --- | --- |

f)

odsek 10 sa nahrádza takto:

„10.   Komisia na žiadosť členského štátu, ktorá môže vychádzať zo žiadosti hospodárskeho subjektu, na základe všetkých dôkazov, ktoré má k dispozícii, preskúma, či boli vo vzťahu k zdroju palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu splnené kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v článku 29 ods. 2 až 7 a 10 a článku 29a ods. 1 a 2.

Komisia do šiestich mesiacov od doručenia žiadosti a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 3 rozhodne prostredníctvom vykonávacích aktov o tom, či dotknutý členský štát môže:

a)

zohľadniť palivá z obnoviteľných zdrojov a fosílne palivá vyrobené z odpadu z daného zdroja na účely uvedené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c); alebo

| b) | odchylne od odseku 9 tohto článku, požadovať od dodávateľov zdroja palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu, aby poskytli ďalšie dôkazy súladu s uvedenými kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov a uvedenými prahovými hodnotami úspor emisií skleníkových plynov.“ |
| --- | --- |

b)

odchylne od odseku 9 tohto článku, požadovať od dodávateľov zdroja palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu, aby poskytli ďalšie dôkazy súladu s uvedenými kritériami udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov a uvedenými prahovými hodnotami úspor emisií skleníkových plynov.“

▌

| 22. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 31a

  Databáza Únie


  1.   
  Do ... [troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice]
  Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie
  palív z biomasy,
  kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu
  (‚databáza Únie‘)
  .


  2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a 
  kritériách
  udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú.
  Prepojená plynárenská sústava sa považuje za jeden systém hmotnostnej bilancie. Informácie o vtláčaní a čerpaní plynu sa poskytujú v databáze Únie pre plynné palivá.
  Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo.
  Komisia je v prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva.
  Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku.


  Bez ohľadu na pododseky 1 až 3 by hospodárske subjekty v prípade plynných palív z obnoviteľných zdrojov a plynných palív vstrekovaných do európskej plynárenskej sústavy mali vkladať informácie o uskutočnených transakciách a kritériách udržateľnosti a ďalšie relevantné informácie, ako sú emisie skleníkových plynov z palív až po miesto vstrekovania do prepojenej plynárenskej sústavy, ak je systém vysledovateľnosti hmotnostnej bilancie doplnený potvrdeniami o pôvode.




  3.   Členské štáty majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov.


  4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode po
  odčerpaní zásielky obnoviteľných plynov z európskej prepojenej plynárenskej siete
  .


  5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy
  , ktorú môže doplniť
  systém potvrdení o pôvode.




  5a.
     
  Databáza sa sprístupní verejnosti otvoreným, transparentným a používateľsky ústretovým spôsobom a priebežne sa aktualizuje.




  Komisia uverejní výročné správy určené širokej verejnosti týkajúce sa informácií v databáze Únie vrátane množstva, geografického pôvodu a druhu vstupných surovín palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív.“; |
| --- | --- |

22.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 31a

Databáza Únie

1.   
  Do ... [troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice]
  Komisia zabezpečí zriadenie databázy Únie, ktorá umožní sledovanie
  palív z biomasy,
  kvapalných a plynných palív z obnoviteľných zdrojov a fosílnych palív vyrobených z odpadu
  (‚databáza Únie‘)
  .

2.   Členské štáty od hospodárskych subjektov vyžadujú, aby do uvedenej databázy včas zadávali presné informácie o vykonaných transakciách a 
  kritériách
  udržateľnosti palív, ktoré sú predmetom transakcií, vrátane emisií skleníkových plynov počas ich životného cyklu, od ich miesta výroby až moment, keď sa v Únii spotrebujú.
  Prepojená plynárenská sústava sa považuje za jeden systém hmotnostnej bilancie. Informácie o vtláčaní a čerpaní plynu sa poskytujú v databáze Únie pre plynné palivá.
  Takisto treba do databázy uložiť informácie, či sa na výrobu paliva v konkrétnej dodávke poskytla podpora, a ak áno, o aký druh systému podpory išlo.

Komisia je v prípadoch, keď to je vhodné na zlepšenie vysledovateľnosti údajov za celý dodávateľský reťazec, splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35 na ďalšie rozšírenie rozsahu informácií, ktoré treba zadať do databázy Únie, aby sa zahrnuli relevantné údaje od miesta výroby alebo získania suroviny použitej na výrobu paliva.

Členské štáty od dodávateľov paliva požadujú, aby do databázy Únie zadávali informácie potrebné na overenie dodržiavania požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 1 prvom pododseku.

Bez ohľadu na pododseky 1 až 3 by hospodárske subjekty v prípade plynných palív z obnoviteľných zdrojov a plynných palív vstrekovaných do európskej plynárenskej sústavy mali vkladať informácie o uskutočnených transakciách a kritériách udržateľnosti a ďalšie relevantné informácie, ako sú emisie skleníkových plynov z palív až po miesto vstrekovania do prepojenej plynárenskej sústavy, ak je systém vysledovateľnosti hmotnostnej bilancie doplnený potvrdeniami o pôvode.

3.   Členské štáty majú prístup k databáze Únie na účely monitorovania a overovania údajov.

4.   Ak sa na výrobu zásielky obnoviteľných plynov vydali potvrdenia o pôvode, členské štáty zabezpečia zrušenie daných potvrdení o pôvode po
  odčerpaní zásielky obnoviteľných plynov z európskej prepojenej plynárenskej siete
  .

5.   Členské štáty zabezpečia overovanie presnosti a úplnosti informácií, ktoré do databázy zadávajú hospodárske subjekty, napríklad pomocou dobrovoľnej alebo vnútroštátnej schémy
  , ktorú môže doplniť
  systém potvrdení o pôvode.

5a.
     
  Databáza sa sprístupní verejnosti otvoreným, transparentným a používateľsky ústretovým spôsobom a priebežne sa aktualizuje.

Komisia uverejní výročné správy určené širokej verejnosti týkajúce sa informácií v databáze Únie vrátane množstva, geografického pôvodu a druhu vstupných surovín palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív.“;

| 22a. | Článok 33 sa mení takto:










  a) | v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:





  „3.
     
  Komisia v roku 2025 v prípade potreby predloží legislatívny návrh týkajúci sa regulačného rámca pre podporu energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie po roku 2030.“ |
| --- | --- | --- |

22a.

22a.

Článok 33 sa mení takto:

Článok 33 sa mení takto:

a)

a)

v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„3.
     
  Komisia v roku 2025 v prípade potreby predloží legislatívny návrh týkajúci sa regulačného rámca pre podporu energie z obnoviteľných zdrojov na obdobie po roku 2030.“

| b) | v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:




  „Pri príprave legislatívneho návrhu uvedeného v prvom pododseku Komisia zohľadní:










  a) | poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej podľa článku 10a nariadenia (ES) č. 401/2009; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 3 sa dopĺňa tento pododsek:

„Pri príprave legislatívneho návrhu uvedeného v prvom pododseku Komisia zohľadní:

„Pri príprave legislatívneho návrhu uvedeného v prvom pododseku Komisia zohľadní:

a)

a)

poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej podľa článku 10a nariadenia (ES) č. 401/2009;

poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej podľa článku 10a nariadenia (ES) č. 401/2009;

| b) | plánovaný orientačný rozpočet Únie na skleníkové plyny stanovený v článku 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/1119; |
| --- | --- |

b)

b)

plánovaný orientačný rozpočet Únie na skleníkové plyny stanovený v článku 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/1119;

plánovaný orientačný rozpočet Únie na skleníkové plyny stanovený v článku 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/1119;

| c) | integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré členské štáty predložia do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

c)

c)

integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré členské štáty predložia do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

integrované národné energetické a klimatické plány, ktoré členské štáty predložia do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| d) | skúsenosti získané pri vykonávaní tejto smernice vrátane jej kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov; a |
| --- | --- |

d)

d)

skúsenosti získané pri vykonávaní tejto smernice vrátane jej kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov; a

skúsenosti získané pri vykonávaní tejto smernice vrátane jej kritérií udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov; a

| e) | technický vývoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.“ |
| --- | --- |

e)

e)

technický vývoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.“

technický vývoj v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.“

| c) | dopĺňa sa tento odsek:





  „4a.
     
  Do ... [dva roky po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] Komisia preskúma vykonávanie tejto smernice a uverejní správu obsahujúcu závery jej preskúmania. Preskúmaním sa posudzujú predovšetkým tieto aspekty:










  a) | vonkajšie účinky zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a jej vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

dopĺňa sa tento odsek:

dopĺňa sa tento odsek:

„4a.
     
  Do ... [dva roky po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] Komisia preskúma vykonávanie tejto smernice a uverejní správu obsahujúcu závery jej preskúmania. Preskúmaním sa posudzujú predovšetkým tieto aspekty:

a)

vonkajšie účinky zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a jej vplyv na životné prostredie.

| b) | sociálno-ekonomický prospech z vykonávania tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

sociálno-ekonomický prospech z vykonávania tejto smernice;

| c) | stav vykonávania súvisiacich iniciatív v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v rámci iniciatívy RepowerEU; |
| --- | --- |

c)

stav vykonávania súvisiacich iniciatív v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v rámci iniciatívy RepowerEU;

| d) | či sa nárast dopytu po elektrine v odvetviach dopravy, priemyslu, stavebníctva a vykurovania a chladenia a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu uspokojil zodpovedajúcim objemom kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

d)

či sa nárast dopytu po elektrine v odvetviach dopravy, priemyslu, stavebníctva a vykurovania a chladenia a na výrobu palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu uspokojil zodpovedajúcim objemom kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov;

| e) | do roku 2030 postupné znižovanie podielu palív získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice na účely započítania do cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedených v článku 3 ods. 1, a to na základe posúdenia vplyvu vypracovaného Komisiou. Toto preskúmanie týkajúce sa postupného znižovania sa predloží najneskôr do ... [tri roky od transpozície tejto pozmeňujúcej smernice]. [PN 48] |
| --- | --- |

e)

do roku 2030 postupné znižovanie podielu palív získaných z primárnej drevnej biomasy podľa vymedzenia v článku 2 tejto smernice na účely započítania do cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie uvedených v článku 3 ods. 1, a to na základe posúdenia vplyvu vypracovaného Komisiou. Toto preskúmanie týkajúce sa postupného znižovania sa predloží najneskôr do ... [tri roky od transpozície tejto pozmeňujúcej smernice]. [PN 48]

Komisia a príslušné orgány v členských štátoch sa neprestajne prispôsobujú osvedčeným administratívnym postupom, prijímajú všetky ďalšie opatrenia na zjednodušenie vykonávania tejto smernice a znižujú náklady zainteresovaných aktérov a príslušných odvetví na dodržiavanie smernice na minimum.“;

| 23. | Článok 35 sa mení takto:






  a) | odsek 2 nahrádza takto:
  „Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 druhom pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku, článku 31 ods. 5 druhom pododseku a článku 31a ods. 2 druhom pododseku sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“ |
| --- | --- | --- |

23.

Článok 35 sa mení takto:

a)

odsek 2 nahrádza takto:

„Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 druhom pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku, článku 31 ods. 5 druhom pododseku a článku 31a ods. 2 druhom pododseku sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od [dátum nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňovacej smernice]. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3 piatom pododseku, článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 druhom pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku, článku 31 ods. 5 a článku 31a ods. 2 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3 piatom pododseku, článku 8 ods. 3 druhom pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtom pododseku, článku 26 ods. 2 piatom pododseku, článku 27 ods. 1 druhom pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtom pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhom pododseku, článku 31 ods. 5 a článku 31a ods. 2 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“

Úradnom vestníku Európskej únie

| c) | odsek 7 nahrádza takto:
  „Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3 piateho pododseku, článku 8 ods. 3 druhého pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtého pododseku, článku 26 ods. 2 piateho pododseku, článku 27 ods. 1 druhého pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtého pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhého pododseku, článku 31 ods. 5 a článku 31a ods. 2 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“ |
| --- | --- |

c)

odsek 7 nahrádza takto:

„Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3 piateho pododseku, článku 8 ods. 3 druhého pododseku, článku 29a ods. 3, článku 26 ods. 2 štvrtého pododseku, článku 26 ods. 2 piateho pododseku, článku 27 ods. 1 druhého pododseku, článku 27 ods. 3 štvrtého pododseku, článku 28 ods. 5, článku 28 ods. 6 druhého pododseku, článku 31 ods. 5 a článku 31a ods. 2 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

| 24. | Prílohy sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici. |
| --- | --- |

24.

Prílohy sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

Zmeny nariadenia (EÚ) 2018/1999

| 1. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | bod 11 sa nahrádza takto:






  „11. | ‚ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030‘ sú záväzným cieľom v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030 v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %, záväzná cieľová hodnota na úrovni Únie vytýčená pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, hlavný cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť aspoň o 32,5 % a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 2 sa mení takto:

a)

bod 11 sa nahrádza takto:

„11.

‚ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030‘ sú záväzným cieľom v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030 v celom hospodárstve v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %, záväzná cieľová hodnota na úrovni Únie vytýčená pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, hlavný cieľ na úrovni Únie zlepšiť do roku 2030 energetickú efektívnosť aspoň o 32,5 % a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030 alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok 2030;“;

| b) | v bode 20 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku zo strany členského štátu k dosiahnutiu záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov;“. |
| --- | --- | --- |

b)

v bode 20 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

v kontexte odporúčaní Komisie vychádzajúcich z posúdenia podľa článku 29 ods. 1 písm. b), pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, včasné plnenie svojho príspevku zo strany členského štátu k dosiahnutiu záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, v porovnaní s jeho národnými referenčnými bodmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov;“.

| 2. | V článku 4 písm. a) sa bod 2 nahrádza takto:






  „2. | vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov:
  Na účely dosiahnutia záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tejto cieľovej hodnote z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030.
  Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoju záväznú národnú cieľovú hodnotu na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväznú cieľovú hodnotu Únie platnú pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky;“; |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 4 písm. a) sa bod 2 nahrádza takto:

„2.

vzhľadom na energiu z obnoviteľných zdrojov:

Na účely dosiahnutia záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001, príspevok k tejto cieľovej hodnote z hľadiska podielu energie z obnoviteľných zdrojov členského štátu na hrubej konečnej energetickej spotrebe v roku 2030 s orientačnou trajektóriou tohto príspevku od roku 2021. Do roku 2022 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 18 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2025 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 43 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030. Do roku 2027 dosiahne orientačná trajektória referenčný bod aspoň 65 % z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi záväznými národnými cieľovými hodnotami daného členského štátu na rok 2020 a jeho príspevkom k cieľu na rok 2030.

Do roku 2030 dosiahne orientačná trajektória aspoň plánovaný príspevok členského štátu. Ak členský štát očakáva, že prekročí svoju záväznú národnú cieľovú hodnotu na rok 2020, môže jeho orientačná trajektória začínať na úrovni, ktorej dosiahnutie sa predpokladá. Orientačné trajektórie členských štátov spolu dosiahnu referenčné body Únie v rokoch 2022, 2025 a 2027, ako aj záväznú cieľovú hodnotu Únie platnú pre energiu z obnoviteľných zdrojov v roku 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001. Členský štát môže nezávisle od svojho príspevku k cieľu Únie a svojej orientačnej trajektórie na účely tohto nariadenia uviesť vyššie ambície na účely vnútroštátnej politiky;“;

| 3. | V článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty kolektívne zabezpečia, aby súčet ich príspevkov dosiahol do roku 2030 aspoň úroveň záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001.“; |
| --- | --- |

3.

V článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Členské štáty kolektívne zabezpečia, aby súčet ich príspevkov dosiahol do roku 2030 aspoň úroveň záväznej cieľovej hodnoty Únie platnej pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001.“;

| 4. | V článku 29 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri dosahovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe Únie na základe orientačnej trajektórie Únie, ktorá sa začína na 20 % v roku 2020, dosahuje referenčné body aspoň 18 % v roku 2022, 43 % v roku 2025 a 65 % v roku 2027 z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi cieľovou hodnotou Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 a cieľovou hodnotou Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, a v roku 2030 dosahuje záväznú cieľovú hodnotu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001.“; |
| --- | --- |

4.

V článku 29 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   V oblasti energie z obnoviteľných zdrojov Komisia v rámci svojho posúdenia uvedeného v odseku 1 posúdi pokrok pri dosahovaní podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe Únie na základe orientačnej trajektórie Únie, ktorá sa začína na 20 % v roku 2020, dosahuje referenčné body aspoň 18 % v roku 2022, 43 % v roku 2025 a 65 % v roku 2027 z celkového nárastu podielu energie z obnoviteľných zdrojov medzi cieľovou hodnotou Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 a cieľovou hodnotou Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, a v roku 2030 dosahuje záväznú cieľovú hodnotu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, ako sa uvádza v článku 3 smernice (EÚ) 2018/2001.“;

Článok 3

Zmeny smernice 98/70/ES

Smernica 98/70/ES sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1
  Rozsah pôsobnosti
  V tejto smernici sa vzhľadom na cestné vozidlá a necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy, ak sa neplavia po mori), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá, ak sa neplavia po mori, stanovujú technické špecifikácie, ktoré sú odôvodnené ochranou zdravia a životného prostredia a ktoré sa vzťahujú na palivá, ktoré sa majú používať v prípade zážihových a vznetových motorov pri zohľadnení technických požiadaviek daných motorov.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Rozsah pôsobnosti

V tejto smernici sa vzhľadom na cestné vozidlá a necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy, ak sa neplavia po mori), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá, ak sa neplavia po mori, stanovujú technické špecifikácie, ktoré sú odôvodnené ochranou zdravia a životného prostredia a ktoré sa vzťahujú na palivá, ktoré sa majú používať v prípade zážihových a vznetových motorov pri zohľadnení technických požiadaviek daných motorov.“

| 2. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | body 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto:






  „1. | ‚benzín‘ je každý prchavý minerálny olej určený na prevádzku zážihových spaľovacích motorov na pohon vozidiel a patriaci do číselných znakov KN 2710 12 41, 2710 12 45 a 2710 12 49; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení takto:

a)

body 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„1.

‚benzín‘ je každý prchavý minerálny olej určený na prevádzku zážihových spaľovacích motorov na pohon vozidiel a patriaci do číselných znakov KN 2710 12 41, 2710 12 45 a 2710 12 49;

| 2. | ‚motorová nafta‘ sú plynové oleje patriace do číselného znaku KN 2710 19 43 (27), ako sa uvádza v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (28) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) 595/2009 (29) a používané pre vozidlá s vlastným pohonom. |
| --- | --- |

2.

‚motorová nafta‘ sú plynové oleje patriace do číselného znaku KN 2710 19 43 (27

28

29

| ‚3. | plynové oleje určené na použitie pre necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá‘ sú každé kvapalné ropné palivo, ktoré patrí do číselného znaku KN 2710 19 43 (30), ako sa uvádza v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/53/EÚ (31), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 167/2013 (32) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (33), a sú určené na používanie vo vznetových motoroch.“; |
| --- | --- |

‚3.

plynové oleje určené na použitie pre necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá‘ sú každé kvapalné ropné palivo, ktoré patrí do číselného znaku KN 2710 19 43 (30

31

32

33

| b) | Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:






  „8. | ‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (34); |
| --- | --- | --- |

b)

Body 8 a 9 sa nahrádzajú takto:

„8.

‚dodávateľ‘ je ‚dodávateľ paliva‘ v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 38 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (34

| „9. | ‚biopalivá‘ sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;“. |
| --- | --- |

„9.

‚biopalivá‘ sú biopalivá v zmysle článku 2 prvého odseku bodu 33 smernice (EU) 2018/2001;“.

| 3. | Článok 4 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:
  „Členské štáty dodávateľom uložia povinnosť zabezpečiť, aby sa na trh uvádzala nafta s obsahom metylesterov mastných kyselín (FAME) až do 7 %.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 4 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Členské štáty dodávateľom uložia povinnosť zabezpečiť, aby sa na trh uvádzala nafta s obsahom metylesterov mastných kyselín (FAME) až do 7 %.“;

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty zabezpečia, aby maximálny povolený obsah síry v plynových olejoch určených na použitie pre necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá bol 10 mg/kg. Členské štáty zabezpečia, aby sa kvapalné palivá iné ako dané plynové oleje mohli používať v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy a v rekreačných plavidlách len v prípade, že obsah síry v týchto kvapalných palivách neprekračuje maximálny povolený obsah v predmetných plynových olejoch.“. |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Členské štáty zabezpečia, aby maximálny povolený obsah síry v plynových olejoch určených na použitie pre necestné pojazdné stroje (vrátane plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy), poľnohospodárske a lesné traktory a rekreačné plavidlá bol 10 mg/kg. Členské štáty zabezpečia, aby sa kvapalné palivá iné ako dané plynové oleje mohli používať v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy a v rekreačných plavidlách len v prípade, že obsah síry v týchto kvapalných palivách neprekračuje maximálny povolený obsah v predmetných plynových olejoch.“.

| 4. | Články 7a až 7e sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

4.

Články 7a až 7e sa vypúšťajú.

| 5. | Článok 9 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa vypúšťajú písmená g), h), i) a k); |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 9 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa vypúšťajú písmená g), h), i) a k);

| b) | odsek 2 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa vypúšťa.

| 6. | Prílohy I, II, IV a V sa menia v súlade s prílohou I k tejto smernici. |
| --- | --- |

6.

Prílohy I, II, IV a V sa menia v súlade s prílohou I k tejto smernici.

Článok 4

Prechodné ustanovenia

| 1. | Členské štáty zabezpečia, aby údaje zozbierané a nahlásené orgánu, ktorý určil členský štát za rok [Úrad pre publikácie: nahradiť kalendárnym rokom, keď zrušenie nadobúda účinnosť] alebo jeho časť v súlade s článkom 7a ods. 1 tretím pododsekom a článkom 7a ods. 7 smernice 98/70/ES, ktoré sa zrušujú článkom 3 ods. 4 tejto smernice, postúpili Komisii. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty zabezpečia, aby údaje zozbierané a nahlásené orgánu, ktorý určil členský štát za rok [Úrad pre publikácie: nahradiť kalendárnym rokom, keď zrušenie nadobúda účinnosť] alebo jeho časť v súlade s článkom 7a ods. 1 tretím pododsekom a článkom 7a ods. 7 smernice 98/70/ES, ktoré sa zrušujú článkom 3 ods. 4 tejto smernice, postúpili Komisii.

| 2. | Komisia zahrnie údaje uvedené v odseku 1 tohto článku do všetkých správ, ktoré má povinnosť predložiť podľa smernice 98/70/ES. |
| --- | --- |

2.

Komisia zahrnie údaje uvedené v odseku 1 tohto článku do všetkých správ, ktoré má povinnosť predložiť podľa smernice 98/70/ES.

Článok 5

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra
  2023
  . Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 6

Zrušenie

Smernica (EÚ) 2015/652 (35) sa zrušuje s účinnosťou od [Úrad pre publikácie: nahradiť kalendárnym rokom, keď zrušenie nadobúda účinnosť].

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti

Komisia do decembra 2024 predloží komplexné posúdenie vplyvu kombinovaných a kumulatívnych účinkov balíka Fit for 55 vrátane tejto smernice.

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli

Za Európsky parlament

predsedníčka

Za Radu

predseda/predsedníčka

PRÍLOHA I

Prílohy k smernici (EÚ) 2018/2001 sa menia takto:

| 1. | V prílohe I sa vypúšťa posledný riadok tabuľky; |
| --- | --- |

1.

V prílohe I sa vypúšťa posledný riadok tabuľky;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| 3. | Príloha III sa nahrádza takto:
  ENERGETICKÝ OBSAH PALÍV







  Palivo | Energetický obsah na základe hmotnosti (dolná výhrevnosť, MJ/kg) | Energetický obsah na základe objemu (dolná výhrevnosť, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| PALIVÁ Z BIOMASY A/ALEBO OPERÁCIÍ SPRACOVANIA BIOMASY | | |
| biopropán | 46. | 24 |
| čistý rastlinný olej (olej vyrobený z olejnatých rastlín lisovaním, extrahovaním alebo podobnými postupmi, surový alebo rafinovaný, ale chemicky nemodifikovaný) | 37 | 34 |
| bionafta – metylester mastnej kyseliny (metyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy) | 37 | 33 |
| bionafta – etylester mastnej kyseliny (etyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy) | 38 | 34 |
| bioplyn, ktorý môže čistením dosiahnuť kvalitu zemného plynu | 50 | — |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za naftu | 44 | 34 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za benzín | 45 | 30 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za letecké palivo | 44 | 34 |
| hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn | 46 | 24 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za naftu | 43 | 36 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za benzín | 44 | 32 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za letecké palivo | 43 | 33 |
| spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn | 46 | 23 |
| PALIVÁ Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV, KTORÉ MOŽNO VYRÁBAŤ Z RÔZNYCH OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV VRÁTANE BIOMASY | | |
| metanol z obnoviteľných zdrojov | 20 | 16 |
| etanol z obnoviteľných zdrojov | 27 | 21 |
| propanol z obnoviteľných zdrojov | 31 | 25 |
| butanol z obnoviteľných zdrojov | 33 | 27 |
| nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za naftu] | 44 | 34 |
| benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za benzín] | 44 | 33 |
| letecké palivo vyrobené technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za letecké palivo] | 44 | 33 |
| skvapalnený ropný plyn vyrobený technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za skvapalnený ropný plyn] | 46 | 24 |
| dimetyléter (DME) | 28 | 19 |
| vodík z obnoviteľných zdrojov | 120 | — |
| ETBE (etyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 36 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov) | 27 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov) |
| MTBE (metyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 35 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov) | 26 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov) |
| TAEE (terciárny amyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 38 (z čoho 29 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) | 29 (z čoho 29 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) |
| TAME (terciárny amyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 36 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov) | 28 (z čoho 18 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) |
| THxEE (terciárny hexyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu) | 38 (z čoho 25 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) | 30 (z čoho 25 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) |
| THxME (terciárny hexyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu) | 38 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov) | 30 (z čoho 14 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie) |
| PALIVÁ Z NEOBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV | | |
| Benzín | 43 | 32 |
| nafta | 43 | 36 |
| vodík z neobnoviteľných zdrojov | 120 | — |

3.

Príloha III sa nahrádza takto:

ENERGETICKÝ OBSAH PALÍV

Palivo

Energetický obsah na základe hmotnosti (dolná výhrevnosť, MJ/kg)

Energetický obsah na základe objemu (dolná výhrevnosť, MJ/l)

PALIVÁ Z BIOMASY A/ALEBO OPERÁCIÍ SPRACOVANIA BIOMASY

biopropán

46.

24

čistý rastlinný olej (olej vyrobený z olejnatých rastlín lisovaním, extrahovaním alebo podobnými postupmi, surový alebo rafinovaný, ale chemicky nemodifikovaný)

37

34

bionafta – metylester mastnej kyseliny (metyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy)

37

33

bionafta – etylester mastnej kyseliny (etyl-ester vyrábaný z oleja z biomasy)

38

34

bioplyn, ktorý môže čistením dosiahnuť kvalitu zemného plynu

50

—

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za naftu

44

34

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za benzín

45

30

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za letecké palivo

44

34

hydrogenačne rafinovaný (termochemicky spracovaný vodíkom) olej z biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn

46

24

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za naftu

43

36

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za benzín

44

32

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za letecké palivo

43

33

spoločne spracovaný (spracovaný v rafinérii súčasne s fosílnymi palivami) olej z biomasy alebo pyrolyzovanej biomasy určený ako náhrada za skvapalnený ropný plyn

46

23

PALIVÁ Z OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV, KTORÉ MOŽNO VYRÁBAŤ Z RÔZNYCH OBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV VRÁTANE BIOMASY

metanol z obnoviteľných zdrojov

20

16

etanol z obnoviteľných zdrojov

27

21

propanol z obnoviteľných zdrojov

31

25

butanol z obnoviteľných zdrojov

33

27

nafta vyrobená technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za naftu]

44

34

benzín vyrobený technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za benzín]

44

33

letecké palivo vyrobené technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za letecké palivo]

44

33

skvapalnený ropný plyn vyrobený technológiou Fischer-Tropsch [syntetický uhľovodík alebo zmes syntetických uhľovodíkov určený(-á) ako náhrada za skvapalnený ropný plyn]

46

24

dimetyléter (DME)

28

19

vodík z obnoviteľných zdrojov

120

—

ETBE (etyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze etanolu)

36 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov)

27 (z čoho 37 % z obnoviteľných zdrojov)

MTBE (metyl-terc-butyl-éter vyrobený na báze metanolu)

35 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov)

26 (z čoho 22 % z obnoviteľných zdrojov)

TAEE (terciárny amyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu)

38 (z čoho 29 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

29 (z čoho 29 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

TAME (terciárny amyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu)

36 (z čoho 18 % z obnoviteľných zdrojov)

28 (z čoho 18 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

THxEE (terciárny hexyl-etyl-éter vyrobený na báze etanolu)

38 (z čoho 25 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

30 (z čoho 25 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

THxME (terciárny hexyl-metyl-éter vyrobený na báze metanolu)

38 (z čoho 14 % z obnoviteľných zdrojov)

30 (z čoho 14 % pochádza z obnoviteľných zdrojov energie)

PALIVÁ Z NEOBNOVITEĽNÝCH ZDROJOV

Benzín

43

32

nafta

43

36

vodík z neobnoviteľných zdrojov

120

—

| 4. | Príloha IV sa mení takto:






  a) | Názov sa nahrádza takto:
  „ODBORNÁ PRÍRAVA A UDEĽOVANIE OSVEDČENÍ PRE INŠTALATÉROV A DIZAJNÉROV ZARIADENÍ VYUŽÍVAJÚCICH OBNOVITEĽNÉ ZDROJE“ |
| --- | --- | --- |

4.

Príloha IV sa mení takto:

a)

Názov sa nahrádza takto:

„ODBORNÁ PRÍRAVA A UDEĽOVANIE OSVEDČENÍ PRE INŠTALATÉROV A DIZAJNÉROV ZARIADENÍ VYUŽÍVAJÚCICH OBNOVITEĽNÉ ZDROJE“

| b) | Úvodná veta a prvý bod sa nahrádzajú takto:
  „Systémy udeľovania osvedčení a programy odbornej prípravy uvedené v článku 18 ods. 3 vychádzajú z týchto kritérií:






  1. | Proces udeľovania osvedčení musí byť transparentný a jednoznačne vymedzený členskými štátmi alebo nimi určeným správnym orgánom.“; |
| --- | --- | --- |

b)

Úvodná veta a prvý bod sa nahrádzajú takto:

„Systémy udeľovania osvedčení a programy odbornej prípravy uvedené v článku 18 ods. 3 vychádzajú z týchto kritérií:

1.

Proces udeľovania osvedčení musí byť transparentný a jednoznačne vymedzený členskými štátmi alebo nimi určeným správnym orgánom.“;

| c) | Vkladajú sa tieto body 1a a 1b:






  „1a. | Osvedčenia, ktoré vydávajú certifikačné orgány musia byť jasne vymedzené a jednoducho identifikovateľné pre pracovníkov a odborníkov uchádzajúcich sa o udelenie osvedčenia. |
| --- | --- | --- |

c)

Vkladajú sa tieto body 1a a 1b:

„1a.

Osvedčenia, ktoré vydávajú certifikačné orgány musia byť jasne vymedzené a jednoducho identifikovateľné pre pracovníkov a odborníkov uchádzajúcich sa o udelenie osvedčenia.

| 1b. | Postup vydávania osvedčenia musí inštalatérom umožňovať inštaláciu vysokokvalitných zariadení, ktoré spoľahlivo fungujú.“; |
| --- | --- |

1b.

Postup vydávania osvedčenia musí inštalatérom umožňovať inštaláciu vysokokvalitných zariadení, ktoré spoľahlivo fungujú.“;

| d) | Body 2 a 3 sa nahrádzajú takto:






  „2. | Inštalatéri technológií na biomasu, tepelné čerpadlá, plytké geotermálne zdroje, slnečnú tepelnú energiu,
  uskladňovanie a reakciu na dopyt
  vrátane nabíjacích staníc musia byť certifikovaní akreditovaným programom odbornej prípravy alebo poskytovateľom odbornej prípravy alebo
  formálnymi kvalifikačnými systémami podľa vnútroštátneho práva
  .“ |
| --- | --- | --- |

d)

Body 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„2.

Inštalatéri technológií na biomasu, tepelné čerpadlá, plytké geotermálne zdroje, slnečnú tepelnú energiu,
  uskladňovanie a reakciu na dopyt
  vrátane nabíjacích staníc musia byť certifikovaní akreditovaným programom odbornej prípravy alebo poskytovateľom odbornej prípravy alebo
  formálnymi kvalifikačnými systémami podľa vnútroštátneho práva
  .“

| 3. | Akreditáciu programu odbornej prípravy alebo poskytovateľa odbornej prípravy udeľujú členské štáty alebo správne orgány nimi určené. Akreditačný orgán zabezpečuje, aby boli programy odbornej prípravy,
  zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie
  ponúkané poskytovateľmi odbornej prípravy
  inkluzívne a
  prepojené s ostatnými oblasťami a mali regionálne alebo celoštátne pokrytie.
  Poskytovateľ odbornej prípravy musí mať primerané technické vybavenie na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy vrátane dostatočných laboratórnych zariadení alebo zodpovedajúcich zariadení na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy.
  Poskytovateľ odbornej prípravy dodatočne k základnej odbornej príprave poskytuje kratšie aktualizačné kurzy a kurzy na zvýšenie úrovne zručností organizované vo forme modulov odbornej prípravy, ktoré inštalatérom a dizajnérom umožnia získať nové schopnosti, rozšíriť a diverzifikovať svoje zručnosti vzhľadom na viaceré technológie a ich kombinácie. Poskytovateľ odbornej prípravy zabezpečuje prispôsobenie odbornej prípravy v závislosti od nových technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v kontexte budov, priemyslu a poľnohospodárstva. Poskytovatelia odbornej prípravy uznávajú príslušné nadobudnuté zručnosti.
  Programy a moduly odbornej prípravy sú koncipované tak, aby umožnili celoživotné vzdelávanie v oblasti inštalovania technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje energie a boli zlučiteľné s odborným vzdelávaním ľudí, ktorí sa uchádzajú o zamestnanie prvýkrát, a dospelých so záujmom o rekvalifikáciu alebo nové zamestnanie.
  Programy odbornej prípravy sú koncipované tak, aby uľahčovali získavanie kvalifikácie v rozmanitých technológiách a riešeniach a predchádzalo sa obmedzujúcej špecializácii na konkrétnu značku alebo technológiu. Poskytovateľ odbornej prípravy môže byť výrobca zariadenia alebo systému, ústav alebo združenie.“; |
| --- | --- |

3.

Akreditáciu programu odbornej prípravy alebo poskytovateľa odbornej prípravy udeľujú členské štáty alebo správne orgány nimi určené. Akreditačný orgán zabezpečuje, aby boli programy odbornej prípravy,
  zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie
  ponúkané poskytovateľmi odbornej prípravy
  inkluzívne a
  prepojené s ostatnými oblasťami a mali regionálne alebo celoštátne pokrytie.

Poskytovateľ odbornej prípravy musí mať primerané technické vybavenie na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy vrátane dostatočných laboratórnych zariadení alebo zodpovedajúcich zariadení na zabezpečovanie praktickej odbornej prípravy.

Poskytovateľ odbornej prípravy dodatočne k základnej odbornej príprave poskytuje kratšie aktualizačné kurzy a kurzy na zvýšenie úrovne zručností organizované vo forme modulov odbornej prípravy, ktoré inštalatérom a dizajnérom umožnia získať nové schopnosti, rozšíriť a diverzifikovať svoje zručnosti vzhľadom na viaceré technológie a ich kombinácie. Poskytovateľ odbornej prípravy zabezpečuje prispôsobenie odbornej prípravy v závislosti od nových technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v kontexte budov, priemyslu a poľnohospodárstva. Poskytovatelia odbornej prípravy uznávajú príslušné nadobudnuté zručnosti.

Programy a moduly odbornej prípravy sú koncipované tak, aby umožnili celoživotné vzdelávanie v oblasti inštalovania technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje energie a boli zlučiteľné s odborným vzdelávaním ľudí, ktorí sa uchádzajú o zamestnanie prvýkrát, a dospelých so záujmom o rekvalifikáciu alebo nové zamestnanie.

Programy odbornej prípravy sú koncipované tak, aby uľahčovali získavanie kvalifikácie v rozmanitých technológiách a riešeniach a predchádzalo sa obmedzujúcej špecializácii na konkrétnu značku alebo technológiu. Poskytovateľ odbornej prípravy môže byť výrobca zariadenia alebo systému, ústav alebo združenie.“;

| da) | bod 5 sa nahrádza takto:










  „5. | Kurz odbornej prípravy sa ukončuje skúškou, na základe ktorej sa udeľuje osvedčenie alebo kvalifikácia. Súčasťou skúšky je praktické hodnotenie úspešnosti inštalácie kotlov a pecí na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych zariadení, solárnych tepelných zariadení alebo zásobníkov a technológií reakcie na dopyt vrátane nabíjacích staníc.“ |
| --- | --- | --- |

da)

bod 5 sa nahrádza takto:

„5.

Kurz odbornej prípravy sa ukončuje skúškou, na základe ktorej sa udeľuje osvedčenie alebo kvalifikácia. Súčasťou skúšky je praktické hodnotenie úspešnosti inštalácie kotlov a pecí na biomasu, tepelných čerpadiel, plytkých geotermálnych zariadení, solárnych tepelných zariadení alebo zásobníkov a technológií reakcie na dopyt vrátane nabíjacích staníc.“

| e) | V bode 6 písm. c) sa dopĺňajú tieto body iv) a v):






  „iv) | poznatky v oblasti štúdií uskutočniteľnosti a projektových štúdiách; |
| --- | --- | --- |

e)

V bode 6 písm. c) sa dopĺňajú tieto body iv) a v):

„iv)

poznatky v oblasti štúdií uskutočniteľnosti a projektových štúdiách;

| v) | poznatky v oblasti vŕtania, v prípade tepelných čerpadiel na získavanie geotermálnej energie.“; |
| --- | --- |

v)

poznatky v oblasti vŕtania, v prípade tepelných čerpadiel na získavanie geotermálnej energie.“;

| 5. | V prílohe VI sa časť C sa mení takto:






  a) | Body 5 a 6 sa nahrádzajú takto:






  „5. | Emisie z ťažby alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Pri výpočte sa uplatnia roztriedené určené hodnoty pre pôdne emisie N2O stanovené v časti D, ak sú k dispozícii. Ako alternatíva k použitiu skutočných hodnôt je povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V prílohe VI sa časť C sa mení takto:

a)

Body 5 a 6 sa nahrádzajú takto:

„5.

Emisie z ťažby alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Pri výpočte sa uplatnia roztriedené určené hodnoty pre pôdne emisie N2O stanovené v časti D, ak sú k dispozícii. Ako alternatíva k použitiu skutočných hodnôt je povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov.“;

| 6. | Úspory emisií skleníkových plynov na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu na minimálne alebo bezorbové obrábanie pôdy, pestovanie lepších plodín alebo ich striedanie, využívanie krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používanie organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak s nimi nie je spojené riziko negatívneho vplyvu na biodiverzitu. Ďalej treba spoľahlivo a overiteľne preukázať, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (36).“; |
| --- | --- |

6.

Úspory emisií skleníkových plynov na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu na minimálne alebo bezorbové obrábanie pôdy, pestovanie lepších plodín alebo ich striedanie, využívanie krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používanie organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak s nimi nie je spojené riziko negatívneho vplyvu na biodiverzitu. Ďalej treba spoľahlivo a overiteľne preukázať, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (36).“;

| b) | Bod 15 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

Bod 15 sa vypúšťa;

| c) | Bod 18 sa nahrádza takto:






  „18. | Na účely výpočtov uvedených v bode 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií. V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový. Odpady a zvyšky vrátane všetkých odpadov a zvyškov zahrnutých v prílohe IX sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty. ▌V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.“ |
| --- | --- | --- |

c)

Bod 18 sa nahrádza takto:

„18.

Na účely výpočtov uvedených v bode 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií. V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový. Odpady a zvyšky vrátane všetkých odpadov a zvyškov zahrnutých v prílohe IX sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty. ▌V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.“

| 6. | V prílohe VI sa časť B sa mení takto:






  a) | Body 5 a 6 sa nahrádzajú takto:






  „5. | Emisie z ťažby alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Pri výpočte sa uplatnia roztriedené určené hodnoty pre pôdne emisie N2O stanovené v časti D, ak sú k dispozícii. Ako alternatíva k použitiu skutočných hodnôt je povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

V prílohe VI sa časť B sa mení takto:

a)

Body 5 a 6 sa nahrádzajú takto:

„5.

Emisie z ťažby alebo pestovania surovín, eec, zahŕňajú emisie zo samotného procesu ťažby alebo pestovania; zo zberu, sušenia a skladovania surovín; z odpadov a úniku látok; ako aj z výroby chemických látok alebo produktov používaných pri ťažbe alebo pestovaní. Zachytávanie CO2 pri pestovaní surovín sa nezahŕňa. Pri výpočte sa uplatnia roztriedené určené hodnoty pre pôdne emisie N2O stanovené v časti D, ak sú k dispozícii. Ako alternatíva k použitiu skutočných hodnôt je povolené vypočítať priemerné hodnoty založené na miestnych poľnohospodárskych postupoch, ktoré vychádzajú napríklad z údajov o skupinách poľnohospodárskych podnikov.“;

| 6. | Úspory emisií skleníkových plynov na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu na minimálne alebo bezorbové obrábanie pôdy, pestovanie lepších plodín alebo ich striedanie, využívanie krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používanie organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak s nimi nie je spojené riziko negatívneho vplyvu na biodiverzitu. Ďalej treba spoľahlivo a overiteľne preukázať, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (37).; |
| --- | --- |

6.

Úspory emisií skleníkových plynov na základe lepšieho riadenia poľnohospodárstva, esca, napríklad prechodu na minimálne alebo bezorbové obrábanie pôdy, pestovanie lepších plodín alebo ich striedanie, využívanie krycích plodín vrátane nakladania so zvyškami plodín a používanie organického pôdneho kondicionéra (napr. kompostu, digestátu fermentácie hnoja), sa na účely výpočtu uvedeného v bode 1 písm. a) zohľadnia iba vtedy, ak s nimi nie je spojené riziko negatívneho vplyvu na biodiverzitu. Ďalej treba spoľahlivo a overiteľne preukázať, že sa obsah uhlíka v pôde zvýšil, alebo sa dá očakávať, že sa zvýšil v období, v ktorom sa dané východiskové suroviny vypestovali, pričom uvedené emisie sa zohľadnia v prípade, ak takéto postupy viedli k vyššiemu použitiu hnojív a herbicídov (37).;

| b) | Bod 15 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

Bod 15 sa vypúšťa;

| c) | Bod 18 sa nahrádza takto:






  „18. | Na účely výpočtu uvedeného v odseku 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií.
  V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.
  Odpady a zvyšky vrátane všetkých odpadov a zvyškov zahrnutých v prílohe IX sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty. ▌
  V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.“; |
| --- | --- | --- |

c)

Bod 18 sa nahrádza takto:

„18.

Na účely výpočtu uvedeného v odseku 17 sú emisie, ktoré sa majú deliť, súčtom eec + el + esca + podielu emisií ep, etd, eccs a eccr, ktoré vznikajú v procese až do fázy, keď sa vyrobí vedľajší produkt vrátane fázy výroby samotnej. Ak sa v skoršej fáze procesu v rámci životného cyklu pripísali akékoľvek emisie vedľajším produktom, podiel takýchto emisií, ktoré sa pripísali medziproduktu paliva v poslednej takejto fáze procesu, sa použije na tieto účely namiesto celkového množstva týchto emisií.

V prípade bioplynu a biometánu sa na účely tohto výpočtu zohľadňujú všetky vedľajšie produkty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti bodu 7. Na odpady a zvyšky sa nepridelia žiadne emisie. Na účely výpočtu sa energetický obsah vedľajších produktov s negatívnym energetickým obsahom považuje za nulový.

Odpady a zvyšky vrátane všetkých odpadov a zvyškov zahrnutých v prílohe IX sa považujú za odpady a zvyšky s nulovými emisiami skleníkových plynov v rámci životného cyklu až do procesu zberu týchto materiálov, bez ohľadu na to, či sa pred premenou na konečný produkt spracúvajú na medziprodukty. ▌

V prípade palív z biomasy vyrábaných v iných rafinériách než tých, ktoré sú kombináciou spracovateľských zariadení s kotlami alebo jednotiek kombinovanej výroby poskytujúcich dodávky tepla a/alebo elektriny do spracovateľského zariadenia, sa za jednotku analýzy na účely výpočtu uvedeného v bode 17 považuje rafinéria.“;

| 6a. | V prílohe VI sa vkladá táto časť Ba:




  „Ba.




  Palivové suroviny z biomasy na použitie v stacionárnych zariadeniach mimo sektora dopravy vrátane týchto bodov:










  1. | Podiel biomasy vo zvyškoch a odpade z primárneho potravinárskeho priemyslu:










  a) | repné rezky (len na vlastné použitie v rámci sektora) |
| --- | --- | --- | --- |

6a.

V prílohe VI sa vkladá táto časť Ba:

„Ba.

Palivové suroviny z biomasy na použitie v stacionárnych zariadeniach mimo sektora dopravy vrátane týchto bodov:

1.

Podiel biomasy vo zvyškoch a odpade z primárneho potravinárskeho priemyslu:

a)

repné rezky (len na vlastné použitie v rámci sektora)

| b) | byliny a listy z umývania repy |
| --- | --- |

b)

byliny a listy z umývania repy

| c) | obilné plevy a ovocné šupy |
| --- | --- |

c)

obilné plevy a ovocné šupy

| d) | podiel biomasy v priemyselnom odpade, ktorý nie je vhodný na použitie v potravinovom a krmivovom reťazci |
| --- | --- |

d)

podiel biomasy v priemyselnom odpade, ktorý nie je vhodný na použitie v potravinovom a krmivovom reťazci

| e) | vláknitá časť cukrovej repy po extrakcii difúznej šťavy, listy a koreň a iné kvapalné podiely získané po extrakcii cukru. |
| --- | --- |

e)

vláknitá časť cukrovej repy po extrakcii difúznej šťavy, listy a koreň a iné kvapalné podiely získané po extrakcii cukru.

| 2. | podiel biomasy v kaloch z čistenia odpadových vôd v primárnom potravinárskom priemysle;“ |
| --- | --- |

2.

podiel biomasy v kaloch z čistenia odpadových vôd v primárnom potravinárskom priemysle;“

| 7. | V prílohe VII sa vo vymedzení pojmu „Qvyužiteľné“ odkaz na článok 7 ods. 4 nahradzuje odkazom na článok 7 ods. 3. |
| --- | --- |

7.

V prílohe VII sa vo vymedzení pojmu „Qvyužiteľné“ odkaz na článok 7 ods. 4 nahradzuje odkazom na článok 7 ods. 3.

| 8. | Príloha IX sa mení takto:






  a) | V časti A sa úvodná veta nahrádza takto:
  „Suroviny na výrobu bioplynu pre dopravu a pokročilých biopalív:“ |
| --- | --- | --- |

8.

Príloha IX sa mení takto:

a)

V časti A sa úvodná veta nahrádza takto:

„Suroviny na výrobu bioplynu pre dopravu a pokročilých biopalív:“

| b) | V časti B sa úvodná veta nahrádza takto:
  „Suroviny na výrobu biopalív a bioplynu pre dopravu, ktorých príspevok k cieľu zníženia emisií skleníkových plynov stanovenému v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) je obmedzený:“ |
| --- | --- |

b)

V časti B sa úvodná veta nahrádza takto:

„Suroviny na výrobu biopalív a bioplynu pre dopravu, ktorých príspevok k cieľu zníženia emisií skleníkových plynov stanovenému v článku 25 ods. 1 prvom pododseku písm. a) je obmedzený:“

PRÍLOHA II

Prílohy I, II, IV a V k smernici 98/70/ES sa menia takto:

| 1. | Príloha I sa mení takto:






  a) | znenie poznámky pod čiarou 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Metódy testovania sú špecifikované v norme EN 228:2012+A1:2017. Členské štáty môžu prijať analytickú metódu špecifikovanú v norme, ktorá nahradí normu EN 228:2012+A1:2017, ak je možné preukázať, že zaručuje aspoň takú úroveň správnosti a presnosti ako analytická metóda, ktorú nahrádza.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Príloha I sa mení takto:

a)

znenie poznámky pod čiarou 1 sa nahrádza takto:

„1.

Metódy testovania sú špecifikované v norme EN 228:2012+A1:2017. Členské štáty môžu prijať analytickú metódu špecifikovanú v norme, ktorá nahradí normu EN 228:2012+A1:2017, ak je možné preukázať, že zaručuje aspoň takú úroveň správnosti a presnosti ako analytická metóda, ktorú nahrádza.“;

| b) | znenie poznámky pod čiarou 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Hodnoty uvedené v špecifikácii sú ‚skutočné hodnoty‘. Pri stanovení ich limitných hodnôt sa použili podmienky normy EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Ropné a príbuzné výrobky. Zhodnosť metód merania a výsledkov merania Časť 1: Určovanie údajov zhodnosti vo vzťahu k skúšobným metódam‘ a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou (R = reprodukovateľnosť). Výsledky jednotlivých meraní sa interpretujú na základe kritérií uvedených v norme EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“; |
| --- | --- | --- |

b)

znenie poznámky pod čiarou 2 sa nahrádza takto:

„2.

Hodnoty uvedené v špecifikácii sú ‚skutočné hodnoty‘. Pri stanovení ich limitných hodnôt sa použili podmienky normy EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 ‚Ropné a príbuzné výrobky. Zhodnosť metód merania a výsledkov merania Časť 1: Určovanie údajov zhodnosti vo vzťahu k skúšobným metódam‘ a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou (R = reprodukovateľnosť). Výsledky jednotlivých meraní sa interpretujú na základe kritérií uvedených v norme EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“;

| c) | znenie poznámky pod čiarou 6 sa nahrádza takto:






  „6. | Ďalšie monoalkoholy a étery s koncovým destilačným bodom nie vyšším než destilačný bod podľa normy EN 228:2012 +A1:2017.“ |
| --- | --- | --- |

c)

znenie poznámky pod čiarou 6 sa nahrádza takto:

„6.

Ďalšie monoalkoholy a étery s koncovým destilačným bodom nie vyšším než destilačný bod podľa normy EN 228:2012 +A1:2017.“

| 2. | Príloha II sa mení takto:






  a) | v poslednom riadku tabuľky „Obsah FAME – EN 14078“ sa v poslednom stĺpci „Limity“„Maximálny“ údaj „7,0“ nahrádza údajom „10,0“; |
| --- | --- | --- |

2.

Príloha II sa mení takto:

a)

v poslednom riadku tabuľky „Obsah FAME – EN 14078“ sa v poslednom stĺpci „Limity“„Maximálny“ údaj „7,0“ nahrádza údajom „10,0“;

| b) | znenie poznámky pod čiarou 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Metódy testovania sú špecifikované v norme EN 590:2013+A1:2017. Členské štáty môžu prijať analytickú metódu špecifikovanú v norme, ktorá nahradí normu EN 590:2013+A1:2017, ak je možné preukázať, že zaručuje aspoň takú úroveň správnosti a presnosti ako analytická metóda, ktorú nahrádza.“; |
| --- | --- | --- |

b)

znenie poznámky pod čiarou 1 sa nahrádza takto:

„1.

Metódy testovania sú špecifikované v norme EN 590:2013+A1:2017. Členské štáty môžu prijať analytickú metódu špecifikovanú v norme, ktorá nahradí normu EN 590:2013+A1:2017, ak je možné preukázať, že zaručuje aspoň takú úroveň správnosti a presnosti ako analytická metóda, ktorú nahrádza.“;

| c) | znenie poznámky pod čiarou 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Hodnoty uvedené v špecifikácii sú ‚skutočné hodnoty‘. Pri stanovení ich limitných hodnôt sa uplatňujú podmienky normy EN ISO 4259 – 1:2017/A1:2021 ‚Ropné a príbuzné výrobky. Zhodnosť metód merania a výsledkov merania Časť 1: Určovanie údajov zhodnosti vo vzťahu k skúšobným metódam‘ a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou (R = reprodukovateľnosť). Výsledky jednotlivých meraní sa interpretujú na základe kritérií uvedených v norme EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“; |
| --- | --- | --- |

c)

znenie poznámky pod čiarou 2 sa nahrádza takto:

„2.

Hodnoty uvedené v špecifikácii sú ‚skutočné hodnoty‘. Pri stanovení ich limitných hodnôt sa uplatňujú podmienky normy EN ISO 4259 – 1:2017/A1:2021 ‚Ropné a príbuzné výrobky. Zhodnosť metód merania a výsledkov merania Časť 1: Určovanie údajov zhodnosti vo vzťahu k skúšobným metódam‘ a pri stanovení minimálnej hodnoty sa zohľadnil minimálny rozdiel 2R nad nulou (R = reprodukovateľnosť). Výsledky jednotlivých meraní sa interpretujú na základe kritérií uvedených v norme EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.“;

| 3. | Prílohy IV a V sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

3.

Prílohy IV a V sa vypúšťajú.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0208/2022).

1

(*1)  Pozmeňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▌.

*1

(2)  Ú. v. C , , s. .

2

(3)  Ú. v. C , , s. .

3

(4)  Oznámenie Komisie COM(2019)0640 z 11.12.2019, Európska zelená dohoda.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúce sa energetickej chudoby.

6

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúce sa energetickej chudoby.

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82 – 209).

7

(8)  Bod 3 oznámenia Komisie COM(2020)0562 zo 17. septembra 2020, Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov.

8

(9)  Účelom zásady kaskádového využívania je dosiahnuť efektívne využívanie zdrojov biomasy na základe prioritného používania biomasy na materiálové, a nie na energetické účely, kedykoľvek to je možné, čím sa zvyšuje množstvo biomasy dostupnej v systéme. V súlade so zásadou kaskádového využívania biomasy by sa drevná biomasa mala používať podľa svojej najvyššej hospodárskej a environmentálnej pridanej hodnoty v tomto poradí priorít: 1) výrobky na báze dreva, 2) predĺženie ich životnosti, 3) opätovné použitie, 4) recyklácia, 5) bioenergia a 6) zneškodňovanie.

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719.

11

(12)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1294 z 15. septembra 2020 o mechanizme Únie na financovanie energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 303, 17.9.2020, s. 1).

12

(13)  Európska komisia, Spoločné výskumné centrum (2020), Arnulf Jäger-Waldau:
  The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union.

13

The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union.

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

14

(15)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1)
  .

15

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1)

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58).

16

(17)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 8. júla 2019, Komisia/Belgicko, C-543/17, ECLI: EÚ C:2019:573.

18

(19)  
  Medzinárodná agentúra pre energiu z obnoviteľných zdrojov (Irena) – správa o globálnom kontexte financovania energie z obnoviteľných zdrojov za rok 2020, strana 9.

19

Medzinárodná agentúra pre energiu z obnoviteľných zdrojov (Irena) – správa o globálnom kontexte financovania energie z obnoviteľných zdrojov za rok 2020, strana 9.

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54).

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

21

(22)  COM(2020)0798.

22

(23)  Návrh nariadenia o batériách a použitých batériách, o zrušení smernice 2006/66/ES a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).

24

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).“,

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).“,

(27)  Číslovanie týchto číselných znakov KN, ako sa špecifikuje v Spoločnom colnom sadzobníku, v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1).

28

(29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z ťažkých úžitkových vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel, a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 715/2007 a smernica 2007/46/ES a zrušujú smernice 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 1).

29

(30)  Číslovanie týchto číselných znakov KN, ako sa špecifikuje v Spoločnom colnom sadzobníku, v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/53/EÚ z 20. novembra 2013 o rekreačných plavidlách a vodných skútroch a o zrušení smernice 94/25/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 90).

31

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 167/2013 z 5. februára 2013 o schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a o dohľade nad trhom s týmito vozidlami (Ú. v. EÚ L 60, 2.3.2013, s. 1).

32

(33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53).

33

(34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

34

(35)  Smernica Rady (EÚ) 2015/652 z 20. apríla 2015, ktorou sa stanovujú metodiky výpočtu a požiadavky na predkladanie správ podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES týkajúcej sa kvality benzínu a naftových palív (Ú. v. EÚ L 107, 25.4.2015, s. 26 – 67).

35

(36)  Takéto dôkazy možno získať meraním uhlíka v pôde, napríklad ak sa prvýkrát zmeria pred pestovaním a následne v pravidelných intervaloch s niekoľkoročným odstupom. V takom prípade sa pred získaním výsledkov druhého merania nárast uhlíka v pôde odhadne na základe reprezentatívnych pokusov alebo pôdnych modelov. Počnúc druhým meraním sú tieto merania základom pre stanovenie existencie zvýšenie obsahu uhlíka v pôde a jeho výšky.

36

(37)  Takéto dôkazy možno získať meraním uhlíka v pôde, napríklad ak sa prvýkrát zmeria pred pestovaním a následne v pravidelných intervaloch s niekoľkoročným odstupom. V takom prípade sa pred získaním výsledkov druhého merania nárast uhlíka v pôde odhadne na základe reprezentatívnych pokusov alebo pôdnych modelov. Počnúc druhým meraním sú tieto merania základom pre stanovenie existencie zvýšenie obsahu uhlíka v pôde a jeho výšky.

37

---

Štvrtok 15. septembra 2022

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine a posilnenie spoločného rezervného fondu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 125/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0557),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0303/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 14. septembra 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 14. septembra 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 15. septembra 2022 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa poskytuje výnimočná makrofinančná pomoc Ukrajine, posilňuje spoločný rezervný fond zárukami členských štátov a osobitnou tvorbou rezerv na niektoré finančné záväzky týkajúce sa Ukrajiny zaručené podľa rozhodnutia č. 466/2014/EÚ a ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2022/1201

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Existencia jasného rizika vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená, zo strany Maďarska

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o určení podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená, zo strany Maďarska (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 7 ods. 1, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej článok 2, článok 4 ods. 3 a článok 7 ods. 1,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a k nemu pripojené protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a k nemu pripojené protokoly,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na medzinárodné zmluvy OSN a Rady Európy o ľudských právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné zmluvy OSN a Rady Európy o ľudských právach,

| — | so zreteľom na zoznam kritérií právneho štátu, ktorý Benátska komisia prijala na svojom 106. plenárnom zasadnutí v Benátkach 11. – 12. marca 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zoznam kritérií právneho štátu, ktorý Benátska komisia prijala na svojom 106. plenárnom zasadnutí v Benátkach 11. – 12. marca 2016,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (COM(2014)0158),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2018 o návrhu, ktorým sa Rada vyzýva, aby podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii rozhodla, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je EÚ založená, zo strany Maďarska (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. septembra 2018 o návrhu, ktorým sa Rada vyzýva, aby podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii rozhodla, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je EÚ založená, zo strany Maďarska (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. januára 2020 (2) a 5. mája 2022 (3) o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. januára 2020 (2) a 5. mája 2022 (3) o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o porušeniach práva EÚ a práv LGBTIQ občanov v Maďarsku v dôsledku právnych zmien prijatých maďarským parlamentom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o porušeniach práva EÚ a práv LGBTIQ občanov v Maďarsku v dôsledku právnych zmien prijatých maďarským parlamentom (4),

| — | so zreteľom na kapitoly výročných správ Komisie o právnom štáte venované Maďarsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kapitoly výročných správ Komisie o právnom štáte venované Maďarsku,

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre ústavné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre ústavné veci,

| — | so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0217/2022),

| A. | keďže EÚ je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako je stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ, vyjadrené v charte a zakotvené v medzinárodných zmluvách v oblasti ľudských práv, a keďže tieto hodnoty, ktoré sú spoločné členským štátom, tvoria základ práv uplatňovaných osobami žijúcimi v EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako je stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ, vyjadrené v charte a zakotvené v medzinárodných zmluvách v oblasti ľudských práv, a keďže tieto hodnoty, ktoré sú spoločné členským štátom, tvoria základ práv uplatňovaných osobami žijúcimi v EÚ;

| B. | keďže z článku 49 Zmluvy o EÚ, ktorý stanovuje možnosť každého európskeho štátu požiadať o členstvo v EÚ, vyplýva, že EÚ sa skladá zo štátov, ktoré sa slobodne a dobrovoľne zaviazali dodržiavať spoločné hodnoty uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, rešpektujú tieto hodnoty a zaväzujú sa ich podporovať, pričom právo EÚ je založené na základnom predpoklade, podľa ktorého každý členský štát zdieľa uvedené hodnoty so všetkými ostatnými členskými štátmi a uznáva, že tieto členské štáty s ním zdieľajú tieto rovnaké hodnoty (5); |
| --- | --- |

B.

keďže z článku 49 Zmluvy o EÚ, ktorý stanovuje možnosť každého európskeho štátu požiadať o členstvo v EÚ, vyplýva, že EÚ sa skladá zo štátov, ktoré sa slobodne a dobrovoľne zaviazali dodržiavať spoločné hodnoty uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, rešpektujú tieto hodnoty a zaväzujú sa ich podporovať, pričom právo EÚ je založené na základnom predpoklade, podľa ktorého každý členský štát zdieľa uvedené hodnoty so všetkými ostatnými členskými štátmi a uznáva, že tieto členské štáty s ním zdieľajú tieto rovnaké hodnoty (5);

| C. | keďže tento predpoklad znamená a odôvodňuje existenciu vzájomnej dôvery členských štátov v uznanie týchto hodnôt, a tým aj v dodržiavanie práva EÚ, ktoré tieto hodnoty uplatňuje (6); |
| --- | --- |

C.

keďže tento predpoklad znamená a odôvodňuje existenciu vzájomnej dôvery členských štátov v uznanie týchto hodnôt, a tým aj v dodržiavanie práva EÚ, ktoré tieto hodnoty uplatňuje (6);

| D. | keďže dodržiavanie hodnôt obsiahnutých v článku 2 Zmluvy o EÚ zo strany členského štátu je podmienkou pre uplatňovanie všetkých práv vyplývajúcich z uplatňovania zmlúv v tomto členskom štáte; keďže akékoľvek porušenie základných hodnôt EÚ vládami členských štátov nevyhnutne znamená útok na osobnú slobodu, politické a sociálne práva občanov, ako aj ich bohatstvo a blaho; keďže samotné Maďarsko sa zaviazalo dodržiavať hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže dodržiavanie hodnôt obsiahnutých v článku 2 Zmluvy o EÚ zo strany členského štátu je podmienkou pre uplatňovanie všetkých práv vyplývajúcich z uplatňovania zmlúv v tomto členskom štáte; keďže akékoľvek porušenie základných hodnôt EÚ vládami členských štátov nevyhnutne znamená útok na osobnú slobodu, politické a sociálne práva občanov, ako aj ich bohatstvo a blaho; keďže samotné Maďarsko sa zaviazalo dodržiavať hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ;

| E. | keďže zásada lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o EÚ ukladá EÚ a členským štátom povinnosť vzájomne si pomáhať pri vykonávaní záväzkov, ktoré vyplývajú zo zmlúv, a to pri plnom vzájomnom rešpektovaní, a členským štátom ukladá povinnosť, aby prijali všetky vhodné opatrenia, či už všeobecné alebo osobitné, na zabezpečenie plnenia záväzkov vyplývajúcich zo zmlúv alebo z aktov inštitúcií EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže zásada lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o EÚ ukladá EÚ a členským štátom povinnosť vzájomne si pomáhať pri vykonávaní záväzkov, ktoré vyplývajú zo zmlúv, a to pri plnom vzájomnom rešpektovaní, a členským štátom ukladá povinnosť, aby prijali všetky vhodné opatrenia, či už všeobecné alebo osobitné, na zabezpečenie plnenia záväzkov vyplývajúcich zo zmlúv alebo z aktov inštitúcií EÚ;

| F. | keďže v článku 19 Zmluvy o EÚ sa konkretizuje hodnota právneho štátu potvrdená v článku 2 Zmluvy o EÚ a zodpovednosť za zabezpečenie plného uplatňovania práva EÚ vo všetkých členských štátoch a súdnu ochranu, ktorá z tohto práva pre jednotlivcov vyplýva, sa zveruje vnútroštátnym súdom a Súdnemu dvoru (7); |
| --- | --- |

F.

keďže v článku 19 Zmluvy o EÚ sa konkretizuje hodnota právneho štátu potvrdená v článku 2 Zmluvy o EÚ a zodpovednosť za zabezpečenie plného uplatňovania práva EÚ vo všetkých členských štátoch a súdnu ochranu, ktorá z tohto práva pre jednotlivcov vyplýva, sa zveruje vnútroštátnym súdom a Súdnemu dvoru (7);

| G. | keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom sa riziko prejavuje, ale má vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi, na samotný charakter EÚ a na základné práva jej občanov zaručené právnymi predpismi EÚ; |
| --- | --- |

G.

keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom sa riziko prejavuje, ale má vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi, na samotný charakter EÚ a na základné práva jej občanov zaručené právnymi predpismi EÚ;

| H. | keďže rozsah pôsobnosti článku 7 Zmluvy o EÚ sa neobmedzuje na povinnosti vyplývajúce zo zmlúv, ako sa uvádza v článku 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a keďže EÚ môže posúdiť existenciu jasného rizika vážneho porušenia spoločných hodnôt v oblastiach, ktoré patria do právomoci členských štátov; |
| --- | --- |

H.

keďže rozsah pôsobnosti článku 7 Zmluvy o EÚ sa neobmedzuje na povinnosti vyplývajúce zo zmlúv, ako sa uvádza v článku 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a keďže EÚ môže posúdiť existenciu jasného rizika vážneho porušenia spoločných hodnôt v oblastiach, ktoré patria do právomoci členských štátov;

| I. | keďže situácia v Maďarsku sa už niekoľko rokov dostatočne nerieši a pretrvávajú mnohé obavy a medzičasom sa objavilo mnoho nových otázok, čo má negatívny vplyv na obraz EÚ, ako aj na jej účinnosť a dôveryhodnosť pri obrane základných práv, ľudských práv a demokracie na celom svete a odhaľuje potrebu ich riešenia prostredníctvom zosúladenej činnosti EÚ; |
| --- | --- |

I.

keďže situácia v Maďarsku sa už niekoľko rokov dostatočne nerieši a pretrvávajú mnohé obavy a medzičasom sa objavilo mnoho nových otázok, čo má negatívny vplyv na obraz EÚ, ako aj na jej účinnosť a dôveryhodnosť pri obrane základných práv, ľudských práv a demokracie na celom svete a odhaľuje potrebu ich riešenia prostredníctvom zosúladenej činnosti EÚ;

| J. | keďže po delegácii ad hoc Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci do Budapešti v Maďarsku od 29. septembra do 1. októbra 2021 má väčšina členov delegácie stále vážne obavy týkajúce sa demokracie, právneho štátu a základných práv v krajine; keďže delegácia dospela k záveru, že situácia sa od roku 2018 nezlepšila, ale naopak zhoršila; |
| --- | --- |

J.

keďže po delegácii ad hoc Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci do Budapešti v Maďarsku od 29. septembra do 1. októbra 2021 má väčšina členov delegácie stále vážne obavy týkajúce sa demokracie, právneho štátu a základných práv v krajine; keďže delegácia dospela k záveru, že situácia sa od roku 2018 nezlepšila, ale naopak zhoršila;

| K. | keďže maďarská vláda nerešpektuje zásadu prednosti práva EÚ zakotvenú v judikatúre Súdneho dvora EÚ, ale sama využíva Súdny dvor EÚ, pokiaľ ide o podávanie žalôb týkajúcich sa existujúcich európskych aktov; |
| --- | --- |

K.

keďže maďarská vláda nerešpektuje zásadu prednosti práva EÚ zakotvenú v judikatúre Súdneho dvora EÚ, ale sama využíva Súdny dvor EÚ, pokiaľ ide o podávanie žalôb týkajúcich sa existujúcich európskych aktov;

| L. | keďže maďarský parlament prijal 19. júla 2022 uznesenie, v ktorom vyzýva na obmedzenie právomocí Európskeho parlamentu a na menovanie poslancov Európskeho parlamentu namiesto ich volenia; |
| --- | --- |

L.

keďže maďarský parlament prijal 19. júla 2022 uznesenie, v ktorom vyzýva na obmedzenie právomocí Európskeho parlamentu a na menovanie poslancov Európskeho parlamentu namiesto ich volenia;

| M. | keďže mierové spolunažívanie rôznych etnických skupín má pozitívny vplyv na kultúrne bohatstvo a prosperitu národa; |
| --- | --- |

M.

keďže mierové spolunažívanie rôznych etnických skupín má pozitívny vplyv na kultúrne bohatstvo a prosperitu národa;

| N. | keďže blokovanie reštriktívnych opatrení voči Rusku v Rade oslabuje úsilie EÚ chrániť hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ v EÚ aj mimo nej a predstavuje bezpečnostný problém pre EÚ; |
| --- | --- |

N.

keďže blokovanie reštriktívnych opatrení voči Rusku v Rade oslabuje úsilie EÚ chrániť hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ v EÚ aj mimo nej a predstavuje bezpečnostný problém pre EÚ;

Fungovanie ústavného a volebného systému

| O. | keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že transparentnosť a kvalita legislatívneho procesu sú naďalej zdrojom obáv a maďarská vláda vo veľkej miere využíva svoje núdzové právomoci, a to aj v oblastiach, ktoré nesúvisia s pandémiou ochorenia COVID-19, na ktorú sa pôvodne odvolávala; keďže neúčinné vykonávanie rozsudkov európskych a vnútroštátnych súdov štátnymi orgánmi je zdrojom obáv; keďže začali fungovať trusty vo verejnom záujme, ktoré dostávajú značné verejné finančné prostriedky a ktoré riadia členovia správnych rád blízki súčasnej vláde; |
| --- | --- |

O.

keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že transparentnosť a kvalita legislatívneho procesu sú naďalej zdrojom obáv a maďarská vláda vo veľkej miere využíva svoje núdzové právomoci, a to aj v oblastiach, ktoré nesúvisia s pandémiou ochorenia COVID-19, na ktorú sa pôvodne odvolávala; keďže neúčinné vykonávanie rozsudkov európskych a vnútroštátnych súdov štátnymi orgánmi je zdrojom obáv; keďže začali fungovať trusty vo verejnom záujme, ktoré dostávajú značné verejné finančné prostriedky a ktoré riadia členovia správnych rád blízki súčasnej vláde;

| P. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (8) označil za úplne nezlučiteľné s európskymi hodnotami rozhodnutie maďarskej vlády predĺžiť trvanie výnimočného stavu na neurčito, povoliť vláde vládnuť na základe dekrétov bez časového obmedzenia a oslabiť dohľad maďarského parlamentu v čase mimoriadnej situácie; keďže Rada vo svojom odporúčaní, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020 (9), z 20. júla 2020 odporučila zabezpečiť, aby všetky núdzové opatrenia boli prísne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, aby nezasahovali do podnikateľských činností a stability regulačného prostredia, a aby sa účinne zapájali sociálni partneri a zainteresované strany do procesu tvorby politík; |
| --- | --- |

P.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (8) označil za úplne nezlučiteľné s európskymi hodnotami rozhodnutie maďarskej vlády predĺžiť trvanie výnimočného stavu na neurčito, povoliť vláde vládnuť na základe dekrétov bez časového obmedzenia a oslabiť dohľad maďarského parlamentu v čase mimoriadnej situácie; keďže Rada vo svojom odporúčaní, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020 (9), z 20. júla 2020 odporučila zabezpečiť, aby všetky núdzové opatrenia boli prísne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami, aby nezasahovali do podnikateľských činností a stability regulačného prostredia, a aby sa účinne zapájali sociálni partneri a zainteresované strany do procesu tvorby politík;

| Q. | keďže Skupina štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uvítala zmeny zákona o národnom zhromaždení, ktoré majú zabezpečiť, aby boli ustanovenia, ktoré poslancom parlamentu zakazujú alebo ich obmedzujú, aby sa zapájali do určitých činností, viac funkčné, a to stanovením jasnejších dôsledkov v prípade, že dotyčný poslanec nevyrieši tieto záležitosti; keďže sa však v správe tiež zistilo, že sú naďalej potrebné rozhodnejšie opatrenia na zlepšenie súčasného rámca integrity maďarského parlamentu, najmä na zlepšenie úrovne transparentnosti a konzultácií v legislatívnom procese (vrátane zavedenia pravidiel o interakciách s lobistami), na prijatie kódexu správania pre poslancov parlamentu (ktorý by sa vzťahoval najmä na rôzne situácie, ktoré by mohli viesť ku konfliktu záujmov), na ďalší rozvoj pravidiel, na základe ktorých by boli poslanci povinní ad hoc zverejňovať potenciálne konflikty medzi svojou parlamentnou činnosťou a svojimi súkromnými záujmami, na zabezpečenie jednotného formátu majetkových priznaní a na preskúmanie širokej imunity poslancov, ako aj na zabezpečenie účinného dohľadu a presadzovania pravidiel správania, pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov a majetkových priznaní; |
| --- | --- |

Q.

keďže Skupina štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uvítala zmeny zákona o národnom zhromaždení, ktoré majú zabezpečiť, aby boli ustanovenia, ktoré poslancom parlamentu zakazujú alebo ich obmedzujú, aby sa zapájali do určitých činností, viac funkčné, a to stanovením jasnejších dôsledkov v prípade, že dotyčný poslanec nevyrieši tieto záležitosti; keďže sa však v správe tiež zistilo, že sú naďalej potrebné rozhodnejšie opatrenia na zlepšenie súčasného rámca integrity maďarského parlamentu, najmä na zlepšenie úrovne transparentnosti a konzultácií v legislatívnom procese (vrátane zavedenia pravidiel o interakciách s lobistami), na prijatie kódexu správania pre poslancov parlamentu (ktorý by sa vzťahoval najmä na rôzne situácie, ktoré by mohli viesť ku konfliktu záujmov), na ďalší rozvoj pravidiel, na základe ktorých by boli poslanci povinní ad hoc zverejňovať potenciálne konflikty medzi svojou parlamentnou činnosťou a svojimi súkromnými záujmami, na zabezpečenie jednotného formátu majetkových priznaní a na preskúmanie širokej imunity poslancov, ako aj na zabezpečenie účinného dohľadu a presadzovania pravidiel správania, pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov a majetkových priznaní;

| R. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 20. novembra 2020 naliehavo vyzvala maďarský parlament, aby odložil hlasovanie o návrhoch zákonov, pretože sa obáva, že viaceré návrhy obsiahnuté v komplexnom legislatívnom balíku predložené bez predchádzajúcej konzultácie a týkajúce sa záležitostí, ako je fungovanie súdnictva, volebného práva, vnútroštátnych štruktúr v oblasti ľudských práv, kontroly verejných finančných prostriedkov a ako sú ľudské práva LGBTI osôb, by mohli slúžiť na oslabenie demokracie, právneho štátu a ľudských práv v Maďarsku; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, so znepokojením konštatovala, že ústavné zmeny boli prijaté počas výnimočného stavu, bez akejkoľvek verejnej konzultácie a že dôvodová správa má len tri strany; keďže Benátska komisia takisto uviedla, že články 6, 9 a 11 deviatej novely, ktorou sa mení Základný zákon Maďarska, o vyhláseniach vojny, kontrole maďarských obranných síl a „osobitnom právnom poriadku“, ktorý sa týka vojnového stavu, výnimočného stavu a stavu ohrozenia, ponechávajú stanovenie väčšiny podrobností najmä na základné právne akty, čo by v konečnom dôsledku mohlo vyvolať niektoré vážne otázky týkajúce sa rozsahu právomocí štátu počas výnimočného stavu; keďže – pokiaľ ide o zrušenie Národnej obrannej rady a zverenie jej právomocí vláde – Benátska komisia uviedla, že hoci to ako také nie je v rozpore s európskymi normami, vedie to k sústredeniu núdzových právomocí v rukách výkonnej moci, ktoré nemožno považovať za povzbudzujúci znak, najmä ak v dôvodovej správe nie je uvedené žiadne vysvetlenie týkajúce sa rozsahu alebo potreby takejto zmeny; |
| --- | --- |

R.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 20. novembra 2020 naliehavo vyzvala maďarský parlament, aby odložil hlasovanie o návrhoch zákonov, pretože sa obáva, že viaceré návrhy obsiahnuté v komplexnom legislatívnom balíku predložené bez predchádzajúcej konzultácie a týkajúce sa záležitostí, ako je fungovanie súdnictva, volebného práva, vnútroštátnych štruktúr v oblasti ľudských práv, kontroly verejných finančných prostriedkov a ako sú ľudské práva LGBTI osôb, by mohli slúžiť na oslabenie demokracie, právneho štátu a ľudských práv v Maďarsku; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, so znepokojením konštatovala, že ústavné zmeny boli prijaté počas výnimočného stavu, bez akejkoľvek verejnej konzultácie a že dôvodová správa má len tri strany; keďže Benátska komisia takisto uviedla, že články 6, 9 a 11 deviatej novely, ktorou sa mení Základný zákon Maďarska, o vyhláseniach vojny, kontrole maďarských obranných síl a „osobitnom právnom poriadku“, ktorý sa týka vojnového stavu, výnimočného stavu a stavu ohrozenia, ponechávajú stanovenie väčšiny podrobností najmä na základné právne akty, čo by v konečnom dôsledku mohlo vyvolať niektoré vážne otázky týkajúce sa rozsahu právomocí štátu počas výnimočného stavu; keďže – pokiaľ ide o zrušenie Národnej obrannej rady a zverenie jej právomocí vláde – Benátska komisia uviedla, že hoci to ako také nie je v rozpore s európskymi normami, vedie to k sústredeniu núdzových právomocí v rukách výkonnej moci, ktoré nemožno považovať za povzbudzujúci znak, najmä ak v dôvodovej správe nie je uvedené žiadne vysvetlenie týkajúce sa rozsahu alebo potreby takejto zmeny;

| S. | keďže 12. februára 2021 Kongres miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy konštatoval všeobecne negatívnu situáciu, pokiaľ ide o miestnu a regionálnu samosprávu v Maďarsku, z dôvodu všeobecného nedodržiavania Európskej charty miestnej samosprávy, a vyjadril znepokojenie nad jasným trendom smerom k opätovnej centralizácii, nad nedostatkom účinných konzultácií a výrazným zasahovaním štátu do funkcií obce; keďže Kongres tiež poukázal na určité nedostatky v situácii miestnej samosprávy v krajine, ako je nedostatok finančných zdrojov, ktoré majú miestne orgány k dispozícii, a ich neschopnosť prijímať vysoko kvalitných pracovníkov; |
| --- | --- |

S.

keďže 12. februára 2021 Kongres miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy konštatoval všeobecne negatívnu situáciu, pokiaľ ide o miestnu a regionálnu samosprávu v Maďarsku, z dôvodu všeobecného nedodržiavania Európskej charty miestnej samosprávy, a vyjadril znepokojenie nad jasným trendom smerom k opätovnej centralizácii, nad nedostatkom účinných konzultácií a výrazným zasahovaním štátu do funkcií obce; keďže Kongres tiež poukázal na určité nedostatky v situácii miestnej samosprávy v krajine, ako je nedostatok finančných zdrojov, ktoré majú miestne orgány k dispozícii, a ich neschopnosť prijímať vysoko kvalitných pracovníkov;

| T. | keďže zmeny volebného zákona zavedené v priebehu rokov prostredníctvom transformácie volebných obvodov a kompenzáciou víťazov znevýhodňujú opozičné strany; keďže Benátska komisia a Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) OBSE vo svojom spoločnom stanovisku z 18. októbra 2021 k zmenám volebných právnych predpisov z roku 2020 v Maďarsku zdôraznili, že rýchlosť prijímania a nedostatok zmysluplných verejných konzultácií sú obzvlášť znepokojujúce v prípade volebných právnych predpisov, ktoré by sa nemali považovať za politický nástroj; keďže Benátska komisia a OBSE/ODIHR predložili aj kľúčové odporúčanie zmeniť paragraf 3 a paragraf 68 zákona CLXVII z roku 2020 o zmene niektorých zákonov týkajúcich sa volieb, a to výrazne znížiť počet volebných obvodov s jedným mandátom a počet krajov, v ktorých musí každá strana nominovať kandidátov súčasne, aby mohla zostaviť národnú kandidačnú listinu, ako aj niekoľko ďalších odporúčaní; |
| --- | --- |

T.

keďže zmeny volebného zákona zavedené v priebehu rokov prostredníctvom transformácie volebných obvodov a kompenzáciou víťazov znevýhodňujú opozičné strany; keďže Benátska komisia a Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) OBSE vo svojom spoločnom stanovisku z 18. októbra 2021 k zmenám volebných právnych predpisov z roku 2020 v Maďarsku zdôraznili, že rýchlosť prijímania a nedostatok zmysluplných verejných konzultácií sú obzvlášť znepokojujúce v prípade volebných právnych predpisov, ktoré by sa nemali považovať za politický nástroj; keďže Benátska komisia a OBSE/ODIHR predložili aj kľúčové odporúčanie zmeniť paragraf 3 a paragraf 68 zákona CLXVII z roku 2020 o zmene niektorých zákonov týkajúcich sa volieb, a to výrazne znížiť počet volebných obvodov s jedným mandátom a počet krajov, v ktorých musí každá strana nominovať kandidátov súčasne, aby mohla zostaviť národnú kandidačnú listinu, ako aj niekoľko ďalších odporúčaní;

| U. | keďže demokratické voľby organizované za rovnakých podmienok sú mimoriadne dôležité pre demokratický charakter našich spoločností; keďže v reakcii na obavy týkajúce sa spravodlivosti volieb a na výzvy občianskej spoločnosti sa OBSE rozhodla vyslať medzinárodnú volebnú pozorovateľskú misiu v plnom rozsahu na všeobecné voľby a referendum, ktoré sa konali 3. apríla 2022, čo je zriedkavý jav, pokiaľ ide o členské štáty EÚ; keďže medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojom následnom vyhlásení o predbežných zisteniach a záveroch uverejnenom 4. apríla 2022 uviedla, že voľby a referendum boli dobre zorganizované a profesionálne riadené, ale boli poznačené absenciou rovnakých podmienok; keďže kandidáti mohli vo veľkej miere slobodne viesť kampaň, ktorá síce bola súťažná, ale bola veľmi negatívna a charakterizovalo ju všadeprítomné prekrývanie medzi vládnucou koalíciou a vládou, pričom chýbajúca transparentnosť a nedostatočný dohľad nad financiami kampane ďalej prospeli vládnucej koalícii; keďže spôsob, akým volebné komisie a súdy riešili mnohé volebné spory, neposkytoval účinný právny prostriedok nápravy; keďže medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe uverejnenej 29. júla 2022 uviedla, že mnohé predchádzajúce odporúčania ODIHR zostávajú z veľkej časti nevyriešené, a to aj pokiaľ ide o volebné práva, predchádzanie zneužívaniu administratívnych zdrojov a stieranie funkcií štátu a strany, slobodu médií, financovanie kampaní a pozorovanie občanmi; keďže v rozpore s medzinárodnými osvedčenými postupmi maďarské právne predpisy umožňujú odchýlky až o 20 % od priemerného počtu voličov na jeden volebný obvod s jedným mandátom a v rozpore s vnútroštátnymi právnymi predpismi maďarský parlament nerevidoval hranice volebných obvodov, ktoré prekročili stanovený limit odchýlky po voľbách v roku 2018; keďže nerovnomerné rozdelenie voličov medzi volebné obvody s odchýlkami od priemeru až 33 % spochybňuje zásadu rovnosti hlasov; |
| --- | --- |

U.

keďže demokratické voľby organizované za rovnakých podmienok sú mimoriadne dôležité pre demokratický charakter našich spoločností; keďže v reakcii na obavy týkajúce sa spravodlivosti volieb a na výzvy občianskej spoločnosti sa OBSE rozhodla vyslať medzinárodnú volebnú pozorovateľskú misiu v plnom rozsahu na všeobecné voľby a referendum, ktoré sa konali 3. apríla 2022, čo je zriedkavý jav, pokiaľ ide o členské štáty EÚ; keďže medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojom následnom vyhlásení o predbežných zisteniach a záveroch uverejnenom 4. apríla 2022 uviedla, že voľby a referendum boli dobre zorganizované a profesionálne riadené, ale boli poznačené absenciou rovnakých podmienok; keďže kandidáti mohli vo veľkej miere slobodne viesť kampaň, ktorá síce bola súťažná, ale bola veľmi negatívna a charakterizovalo ju všadeprítomné prekrývanie medzi vládnucou koalíciou a vládou, pričom chýbajúca transparentnosť a nedostatočný dohľad nad financiami kampane ďalej prospeli vládnucej koalícii; keďže spôsob, akým volebné komisie a súdy riešili mnohé volebné spory, neposkytoval účinný právny prostriedok nápravy; keďže medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe uverejnenej 29. júla 2022 uviedla, že mnohé predchádzajúce odporúčania ODIHR zostávajú z veľkej časti nevyriešené, a to aj pokiaľ ide o volebné práva, predchádzanie zneužívaniu administratívnych zdrojov a stieranie funkcií štátu a strany, slobodu médií, financovanie kampaní a pozorovanie občanmi; keďže v rozpore s medzinárodnými osvedčenými postupmi maďarské právne predpisy umožňujú odchýlky až o 20 % od priemerného počtu voličov na jeden volebný obvod s jedným mandátom a v rozpore s vnútroštátnymi právnymi predpismi maďarský parlament nerevidoval hranice volebných obvodov, ktoré prekročili stanovený limit odchýlky po voľbách v roku 2018; keďže nerovnomerné rozdelenie voličov medzi volebné obvody s odchýlkami od priemeru až 33 % spochybňuje zásadu rovnosti hlasov;

| V. | keďže maďarský parlament prijal 24. mája 2022 desiatu novelu Základného zákona, ktorá vláde umožňuje vyhlásiť stav ohrozenia v prípade ozbrojeného konfliktu, vojny alebo humanitárnej katastrofy v susednej krajine; keďže touto novelou sa zmenil aj zákon o zvládaní katastrof, čím sa umožnilo, aby vládne mimoriadne dekréty prevážili nad zákonmi parlamentu vo všetkých oblastiach počas stavu ohrozenia vyhláseného v dôsledku ozbrojeného konfliktu, vojny alebo humanitárnej katastrofy v susednej krajine, čo by mohlo pozastaviť alebo obmedziť uplatňovanie základných práv nad rámec prípustný za bežných okolností; keďže maďarský parlament prijal 8. júna 2022 Zákon VI z roku 2022 o odstraňovaní následkov ozbrojeného konfliktu a humanitárnej katastrofy v susednej krajine v Maďarsku, ktorý nadobudol účinnosť v ten istý deň; keďže tento zákon oprávňuje vládu predĺžiť platnosť vládnych mimoriadnych dekrétov dovtedy, kým vláda neukončí stav ohrozenia; |
| --- | --- |

V.

keďže maďarský parlament prijal 24. mája 2022 desiatu novelu Základného zákona, ktorá vláde umožňuje vyhlásiť stav ohrozenia v prípade ozbrojeného konfliktu, vojny alebo humanitárnej katastrofy v susednej krajine; keďže touto novelou sa zmenil aj zákon o zvládaní katastrof, čím sa umožnilo, aby vládne mimoriadne dekréty prevážili nad zákonmi parlamentu vo všetkých oblastiach počas stavu ohrozenia vyhláseného v dôsledku ozbrojeného konfliktu, vojny alebo humanitárnej katastrofy v susednej krajine, čo by mohlo pozastaviť alebo obmedziť uplatňovanie základných práv nad rámec prípustný za bežných okolností; keďže maďarský parlament prijal 8. júna 2022 Zákon VI z roku 2022 o odstraňovaní následkov ozbrojeného konfliktu a humanitárnej katastrofy v susednej krajine v Maďarsku, ktorý nadobudol účinnosť v ten istý deň; keďže tento zákon oprávňuje vládu predĺžiť platnosť vládnych mimoriadnych dekrétov dovtedy, kým vláda neukončí stav ohrozenia;

| W. | keďže Základný zákon bol od svojho prijatia zmenený desaťkrát; keďže základné právne akty sa vzťahujú na 35 tematických oblastí a v súčasnosti predstavujú viac ako 300 právnych predpisov, ktoré boli prijaté od roku 2011, často bez verejnej konzultácie, a to aj v prípade, keď boli dotknuté základné práva; |
| --- | --- |

W.

keďže Základný zákon bol od svojho prijatia zmenený desaťkrát; keďže základné právne akty sa vzťahujú na 35 tematických oblastí a v súčasnosti predstavujú viac ako 300 právnych predpisov, ktoré boli prijaté od roku 2011, často bez verejnej konzultácie, a to aj v prípade, keď boli dotknuté základné práva;

| X. | keďže predseda maďarského ústavného súdu a predseda rumunského ústavného súdu v spoločnom vyhlásení vydanom v roku 2013 zdôraznili osobitnú zodpovednosť ústavných súdov v krajinách riadených dvojtretinovou väčšinou; keďže v štvrtej novele Základného zákona sa stanovilo, že rozsudky ústavného súdu vydané pred nadobudnutím účinnosti Základného zákona budú zrušené; keďže ústavný súd sa vo svojich rozhodnutiach čoraz viac opiera o koncepciu ústavnej identity; keďže v judikatúre sa koncepcia ústavnej identity určuje na základe individuálneho posúdenia, pričom má prednosť pred Základným zákonom; keďže maďarská vláda sa čoraz viac snaží využívať ústavný súd, aby sa vyhla výkonu rozsudkov Súdneho dvora EÚ (SDEÚ); keďže ústavný súd zablokoval 18. mája 2022 referendá o plánoch vlády na výstavbu univerzitného areálu pre Univerzitu Futan v Budapešti a na predĺženie dávok v nezamestnanosti zo súčasného trojmesačného obdobia na najviac deväť mesiacov; |
| --- | --- |

X.

keďže predseda maďarského ústavného súdu a predseda rumunského ústavného súdu v spoločnom vyhlásení vydanom v roku 2013 zdôraznili osobitnú zodpovednosť ústavných súdov v krajinách riadených dvojtretinovou väčšinou; keďže v štvrtej novele Základného zákona sa stanovilo, že rozsudky ústavného súdu vydané pred nadobudnutím účinnosti Základného zákona budú zrušené; keďže ústavný súd sa vo svojich rozhodnutiach čoraz viac opiera o koncepciu ústavnej identity; keďže v judikatúre sa koncepcia ústavnej identity určuje na základe individuálneho posúdenia, pričom má prednosť pred Základným zákonom; keďže maďarská vláda sa čoraz viac snaží využívať ústavný súd, aby sa vyhla výkonu rozsudkov Súdneho dvora EÚ (SDEÚ); keďže ústavný súd zablokoval 18. mája 2022 referendá o plánoch vlády na výstavbu univerzitného areálu pre Univerzitu Futan v Budapešti a na predĺženie dávok v nezamestnanosti zo súčasného trojmesačného obdobia na najviac deväť mesiacov;

| Y. | keďže sa zvyšuje konsenzus odborníkov, že Maďarsko už nie je demokraciou; keďže podľa indexu demokracie V-Dem Göteborskej univerzity za rok 2019 sa Maďarsko stalo vôbec prvým autoritárskym členským štátom EÚ; keďže Maďarsko bolo v správe organizácie Freedom House s názvom Nations in Transit za rok 2020 označené ako krajina s „hybridným režimom“ a stratilo postavenie „polokonsolidovanej demokracie“; keďže Maďarsko je v indexe demokracie Economist Intelligence Unit za rok 2022 hodnotené ako „narušená demokracia“ a nachádza sa na 56. mieste zo 167 krajín (o jedno miesto nižšie ako v poradí za rok 2020); keďže podľa indexu demokracie V-Dem za rok 2022 patrí Maďarsko medzi tie členské štáty EÚ, ktoré sa za posledné desaťročie zaradili medzi najviac autokratické režimy na svete; |
| --- | --- |

Y.

keďže sa zvyšuje konsenzus odborníkov, že Maďarsko už nie je demokraciou; keďže podľa indexu demokracie V-Dem Göteborskej univerzity za rok 2019 sa Maďarsko stalo vôbec prvým autoritárskym členským štátom EÚ; keďže Maďarsko bolo v správe organizácie Freedom House s názvom Nations in Transit za rok 2020 označené ako krajina s „hybridným režimom“ a stratilo postavenie „polokonsolidovanej demokracie“; keďže Maďarsko je v indexe demokracie Economist Intelligence Unit za rok 2022 hodnotené ako „narušená demokracia“ a nachádza sa na 56. mieste zo 167 krajín (o jedno miesto nižšie ako v poradí za rok 2020); keďže podľa indexu demokracie V-Dem za rok 2022 patrí Maďarsko medzi tie členské štáty EÚ, ktoré sa za posledné desaťročie zaradili medzi najviac autokratické režimy na svete;

Nezávislosť súdnictva a iných inštitúcií a práva sudcov

| Z. | keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva, obavy vyjadrené v súvislosti s postupom podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktorý inicioval Európsky parlament, ako aj v predchádzajúcich správach o právnom štáte, zostávajú nevyriešené, čo je aj prípad príslušného odporúčania v rámci európskeho semestra; keďže tieto obavy sa týkajú najmä výziev, ktorým čelí nezávislá Národná súdna rada (NSR) pri vyvažovaní právomocí predsedu Národného úradu pre súdnictvo, pravidiel voľby predsedu najvyššieho súdu (Kúria) a možnosti prijímať diskrečné rozhodnutia, pokiaľ ide o vymenúvanie a povýšenia sudcov, prideľovanie vecí a bonusy pre sudcov a súdnych úradníkov; keďže, pokiaľ ide o účinnosť a kvalitu, justičný systém dosahuje dobré výsledky z hľadiska dĺžky konaní a má celkovo vysokú úroveň digitalizácie a keďže platy sudcov a prokurátorov sa naďalej postupne zvyšujú; keďže 26. augusta 2022 niekoľko organizácií občianskej spoločnosti požiadalo ministra spravodlivosti, aby riešil problémy maďarského súdnictva po uskutočnení rozsiahlych konzultácií so širokou verejnosťou a s odborníkmi vrátane samosprávnych a reprezentatívnych orgánov súdnictva a Benátskej komisie; |
| --- | --- |

Z.

keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva, obavy vyjadrené v súvislosti s postupom podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktorý inicioval Európsky parlament, ako aj v predchádzajúcich správach o právnom štáte, zostávajú nevyriešené, čo je aj prípad príslušného odporúčania v rámci európskeho semestra; keďže tieto obavy sa týkajú najmä výziev, ktorým čelí nezávislá Národná súdna rada (NSR) pri vyvažovaní právomocí predsedu Národného úradu pre súdnictvo, pravidiel voľby predsedu najvyššieho súdu (Kúria) a možnosti prijímať diskrečné rozhodnutia, pokiaľ ide o vymenúvanie a povýšenia sudcov, prideľovanie vecí a bonusy pre sudcov a súdnych úradníkov; keďže, pokiaľ ide o účinnosť a kvalitu, justičný systém dosahuje dobré výsledky z hľadiska dĺžky konaní a má celkovo vysokú úroveň digitalizácie a keďže platy sudcov a prokurátorov sa naďalej postupne zvyšujú; keďže 26. augusta 2022 niekoľko organizácií občianskej spoločnosti požiadalo ministra spravodlivosti, aby riešil problémy maďarského súdnictva po uskutočnení rozsiahlych konzultácií so širokou verejnosťou a s odborníkmi vrátane samosprávnych a reprezentatívnych orgánov súdnictva a Benátskej komisie;

| AA. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 23. novembra 2021 vo veci C-564/19 IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi) rozhodol, že článok 267 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby najvyšší súd členského štátu vyhlásil návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý predložil súd nižšieho stupňa, za nezákonný z dôvodu, že položené otázky nie sú relevantné a nevyhnutné na vyriešenie sporu vo veci samej; keďže zásada prednosti práva EÚ vyžaduje, aby súd nižšieho stupňa ignoroval takéto rozhodnutie vnútroštátneho najvyššieho súdu; keďže článok 267 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že bráni začatiu disciplinárneho konania proti vnútroštátnemu sudcovi z dôvodu, že podal návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor Európskej únie podľa tohto ustanovenia; |
| --- | --- |

AA.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 23. novembra 2021 vo veci C-564/19 IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi) rozhodol, že článok 267 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby najvyšší súd členského štátu vyhlásil návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý predložil súd nižšieho stupňa, za nezákonný z dôvodu, že položené otázky nie sú relevantné a nevyhnutné na vyriešenie sporu vo veci samej; keďže zásada prednosti práva EÚ vyžaduje, aby súd nižšieho stupňa ignoroval takéto rozhodnutie vnútroštátneho najvyššieho súdu; keďže článok 267 ZFEÚ sa má vykladať v tom zmysle, že bráni začatiu disciplinárneho konania proti vnútroštátnemu sudcovi z dôvodu, že podal návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor Európskej únie podľa tohto ustanovenia;

| AB. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení zo 14. decembra 2018 vyzvala maďarského prezidenta, aby vrátil maďarskému parlamentu legislatívny balík o správnych súdoch; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 19. marca 2019 k zákonu o správnych súdoch a zákonu o nadobudnutí účinnosti zákona o správnych súdoch a určitých prechodných pravidiel uviedla, že hlavným nedostatkom organizačného a správneho modelu prijatého v prípade správnych súdov je, že veľmi rozsiahle právomoci sú sústredené v rukách niekoľkých zainteresovaných strán a neexistujú účinné systémy bŕzd a protiváh, ktoré by zmierňovali tieto právomoci; |
| --- | --- |

AB.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení zo 14. decembra 2018 vyzvala maďarského prezidenta, aby vrátil maďarskému parlamentu legislatívny balík o správnych súdoch; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 19. marca 2019 k zákonu o správnych súdoch a zákonu o nadobudnutí účinnosti zákona o správnych súdoch a určitých prechodných pravidiel uviedla, že hlavným nedostatkom organizačného a správneho modelu prijatého v prípade správnych súdov je, že veľmi rozsiahle právomoci sú sústredené v rukách niekoľkých zainteresovaných strán a neexistujú účinné systémy bŕzd a protiváh, ktoré by zmierňovali tieto právomoci;

| AC. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala v dňoch 4. až 8. februára 2019, uviedla, že séria reforiem súdnictva v Maďarsku v priebehu desiatych rokov tohto storočia vyvolala obavy týkajúce sa ich vplyvu na nezávislosť súdnictva a v systéme všeobecných súdov sa objavili otázky týkajúce sa účinnosti dohľadu, ktorý NSR vykonáva nad predsedom Národného úradu pre súdnictvo, a to na základe nedávnych anomálií pozorovaných vo vzťahu medzi týmito súdnymi inštitúciami, pokiaľ ide o postupy vymenúvania; keďže komisárka síce privítala nedávne zmeny pôvodných právnych predpisov o správnych súdoch v reakcii na stanovisko Benátskej komisie, nie je však presvedčená, že zmeny sú dostatočné na riešenie vážnych obáv, ktoré identifikovala Benátska komisia; |
| --- | --- |

AC.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala v dňoch 4. až 8. februára 2019, uviedla, že séria reforiem súdnictva v Maďarsku v priebehu desiatych rokov tohto storočia vyvolala obavy týkajúce sa ich vplyvu na nezávislosť súdnictva a v systéme všeobecných súdov sa objavili otázky týkajúce sa účinnosti dohľadu, ktorý NSR vykonáva nad predsedom Národného úradu pre súdnictvo, a to na základe nedávnych anomálií pozorovaných vo vzťahu medzi týmito súdnymi inštitúciami, pokiaľ ide o postupy vymenúvania; keďže komisárka síce privítala nedávne zmeny pôvodných právnych predpisov o správnych súdoch v reakcii na stanovisko Benátskej komisie, nie je však presvedčená, že zmeny sú dostatočné na riešenie vážnych obáv, ktoré identifikovala Benátska komisia;

| AD. | keďže v roku 2019 sa maďarský parlament rozhodol odložiť nadobudnutie účinnosti legislatívneho balíka o správnych súdoch a vláda vyhlásila, že upustila od myšlienky zaviesť samostatné správne súdy; keďže niekoľko dôležitých prvkov balíka bolo zavedených prostredníctvom série legislatívnych zmien prijatých v rokoch 2019 až 2021; |
| --- | --- |

AD.

keďže v roku 2019 sa maďarský parlament rozhodol odložiť nadobudnutie účinnosti legislatívneho balíka o správnych súdoch a vláda vyhlásila, že upustila od myšlienky zaviesť samostatné správne súdy; keďže niekoľko dôležitých prvkov balíka bolo zavedených prostredníctvom série legislatívnych zmien prijatých v rokoch 2019 až 2021;

| AE. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 28. novembra 2019 naliehavo vyzvala maďarský parlament, aby upravil návrh zákona, ktorý má vplyv na nezávislosť súdnictva; keďže komisárka sa domnievala, že ustanovenia, ktorými sa otvára možnosť správnych orgánov podávať ústavné sťažnosti v nadväznosti na nepriaznivé rozhodnutia všeobecných súdov, vyvolávajú obavy v súvislosti s dodržiavaním záruk spravodlivého procesu pre jednotlivých sťažovateľov, a v spojení s navrhovanými zmenami týkajúcimi sa kvalifikácií a vymenúvaní sudcov a jednotnosťou judikatúry predstavujú legislatívne opatrenia aj riziko, že sa zníži nezávislosť jednotlivých sudcov pri ich základných úlohách a že sa vytvorí nadmerná hierarchia v rámci súdneho systému; |
| --- | --- |

AE.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 28. novembra 2019 naliehavo vyzvala maďarský parlament, aby upravil návrh zákona, ktorý má vplyv na nezávislosť súdnictva; keďže komisárka sa domnievala, že ustanovenia, ktorými sa otvára možnosť správnych orgánov podávať ústavné sťažnosti v nadväznosti na nepriaznivé rozhodnutia všeobecných súdov, vyvolávajú obavy v súvislosti s dodržiavaním záruk spravodlivého procesu pre jednotlivých sťažovateľov, a v spojení s navrhovanými zmenami týkajúcimi sa kvalifikácií a vymenúvaní sudcov a jednotnosťou judikatúry predstavujú legislatívne opatrenia aj riziko, že sa zníži nezávislosť jednotlivých sudcov pri ich základných úlohách a že sa vytvorí nadmerná hierarchia v rámci súdneho systému;

| AF. | keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku zo 16. októbra 2021 k zmenám zákona o organizácii a správe súdov a zákona o právnom postavení a odmeňovaní sudcov, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, zopakovala odporúčania zo svojho stanoviska z roku 2012, ktoré sa týkajú úlohy predsedu Národného úradu pre súdnictvo a ešte neboli vyriešené; keďže Benátska komisia takisto odporučila stanoviť jasné, transparentné a predvídateľné podmienky pre dočasne preložených sudcov, aby boli zaradení na vyššiu pozíciu po období dočasného preloženia; keďže Benátska komisia vydala niekoľko odporúčaní týkajúcich sa prideľovania prípadov, právomoci prezidenta Kúrie zvýšiť počet členov rozhodovacích senátov, rozhodnutí o jednotnosti a zloženia komôr v konaní o sťažnosti týkajúcej sa jednotnosti; keďže Benátska komisia takisto poznamenala, že režim vymenovania prezidenta Kúrie zavedený zmenami z roku 2019 by mohol predstavovať vážne riziko politizácie a mať významné dôsledky pre nezávislosť súdnictva alebo jej vnímanie verejnosťou vzhľadom na kľúčovú úlohu tejto pozície v súdnom systéme; |
| --- | --- |

AF.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku zo 16. októbra 2021 k zmenám zákona o organizácii a správe súdov a zákona o právnom postavení a odmeňovaní sudcov, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, zopakovala odporúčania zo svojho stanoviska z roku 2012, ktoré sa týkajú úlohy predsedu Národného úradu pre súdnictvo a ešte neboli vyriešené; keďže Benátska komisia takisto odporučila stanoviť jasné, transparentné a predvídateľné podmienky pre dočasne preložených sudcov, aby boli zaradení na vyššiu pozíciu po období dočasného preloženia; keďže Benátska komisia vydala niekoľko odporúčaní týkajúcich sa prideľovania prípadov, právomoci prezidenta Kúrie zvýšiť počet členov rozhodovacích senátov, rozhodnutí o jednotnosti a zloženia komôr v konaní o sťažnosti týkajúcej sa jednotnosti; keďže Benátska komisia takisto poznamenala, že režim vymenovania prezidenta Kúrie zavedený zmenami z roku 2019 by mohol predstavovať vážne riziko politizácie a mať významné dôsledky pre nezávislosť súdnictva alebo jej vnímanie verejnosťou vzhľadom na kľúčovú úlohu tejto pozície v súdnom systéme;

| AG. | keďže skupina GRECO vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uviedla, že pokiaľ ide o sudcov a súvisiace tri zostávajúce nevykonané odporúčania, nebol zaznamenaný žiadny ďalší pokrok, a zistenia skupiny GRECO týkajúce sa právomocí predsedu Národného úradu pre súdnictvo (pokiaľ ide o proces menovania alebo povýšenia kandidátov na sudcovské pozície, ako aj proces preradenia sudcov) majú naďalej osobitný význam; keďže pokiaľ ide o prokurátorov, skupina GRECO uvítala nadobudnutie účinnosti legislatívnych zmien, na základe ktorých je účasť disciplinárneho komisára na disciplinárnom konaní povinná, nemohla však potvrdiť, či bolo splnené jej 17. odporúčanie (disciplinárne konanie vo vzťahu k prokurátorom); keďže sa nedosiahol žiadny pokrok, pokiaľ ide o predĺženie funkčného obdobia generálneho prokurátora, širokú imunitu prokurátorov a vypracovanie kritérií, ktorými by sa riadilo odňatie prípadov podriadeným prokurátorom; |
| --- | --- |

AG.

keďže skupina GRECO vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uviedla, že pokiaľ ide o sudcov a súvisiace tri zostávajúce nevykonané odporúčania, nebol zaznamenaný žiadny ďalší pokrok, a zistenia skupiny GRECO týkajúce sa právomocí predsedu Národného úradu pre súdnictvo (pokiaľ ide o proces menovania alebo povýšenia kandidátov na sudcovské pozície, ako aj proces preradenia sudcov) majú naďalej osobitný význam; keďže pokiaľ ide o prokurátorov, skupina GRECO uvítala nadobudnutie účinnosti legislatívnych zmien, na základe ktorých je účasť disciplinárneho komisára na disciplinárnom konaní povinná, nemohla však potvrdiť, či bolo splnené jej 17. odporúčanie (disciplinárne konanie vo vzťahu k prokurátorom); keďže sa nedosiahol žiadny pokrok, pokiaľ ide o predĺženie funkčného obdobia generálneho prokurátora, širokú imunitu prokurátorov a vypracovanie kritérií, ktorými by sa riadilo odňatie prípadov podriadeným prokurátorom;

| AH. | keďže osobitný spravodajca OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov vo svojom oznámení maďarskej vláde z 15. apríla 2021 vyjadril, že vymenovanie prezidenta Kúrie možno považovať za útok na nezávislosť súdnictva a za pokus podriadiť súdnictvo vôli zákonodarnej zložky, čo je v rozpore so zásadou deľby moci; keďže osobitný spravodajca tiež zdôraznil mimoriadne znepokojujúcu skutočnosť, a to, že prezident Kúrie bol zvolený napriek zjavnej námietke NSR, a poukázal na to, že rozhodnutie ignorovať záporné stanovisko NSR by sa mohlo vnímať ako politické vyhlásenie vládnucej väčšiny; keďže podľa osobitného spravodajcu je hlavným účinkom – ak nie hlavným cieľom – reforiem súdneho systému obmedzenie ústavne chránenej zásady nezávislosti súdnictva a umožnenie zákonodarnej a výkonnej moci zasahovať do výkonu spravodlivosti; |
| --- | --- |

AH.

keďže osobitný spravodajca OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov vo svojom oznámení maďarskej vláde z 15. apríla 2021 vyjadril, že vymenovanie prezidenta Kúrie možno považovať za útok na nezávislosť súdnictva a za pokus podriadiť súdnictvo vôli zákonodarnej zložky, čo je v rozpore so zásadou deľby moci; keďže osobitný spravodajca tiež zdôraznil mimoriadne znepokojujúcu skutočnosť, a to, že prezident Kúrie bol zvolený napriek zjavnej námietke NSR, a poukázal na to, že rozhodnutie ignorovať záporné stanovisko NSR by sa mohlo vnímať ako politické vyhlásenie vládnucej väčšiny; keďže podľa osobitného spravodajcu je hlavným účinkom – ak nie hlavným cieľom – reforiem súdneho systému obmedzenie ústavne chránenej zásady nezávislosti súdnictva a umožnenie zákonodarnej a výkonnej moci zasahovať do výkonu spravodlivosti;

| AI. | keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 2. decembra 2021 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad vykonávaním rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) vo veci Gazsó Group/Maďarsko pripomenul, že predmetná skupina prípadov sa týkala štrukturálneho problému neprimeranej dĺžky občianskych, trestných a správnych konaní a nedostatku účinných vnútroštátnych prostriedkov nápravy; keďže Výbor ministrov s uspokojením vzal na vedomie prijatie návrhu zákona, ktorým sa zavádza kompenzačný prostriedok nápravy pre nadmerne dlhé občianske konania, ale dôrazne vyzval orgány, aby zabezpečili, že bude v súlade s Európskym dohovorom o ľudských právach; keďže vzhľadom na význam tejto záležitosti, jej technický charakter a uplynutie lehoty, ktorú ESĽP stanovil vo svojom pilotnom rozsudku zo 16. októbra 2016, Výbor ministrov dôrazne nabádal orgány, aby preskúmali všetky možné spôsoby urýchlenia ich plánovania; |
| --- | --- |

AI.

keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 2. decembra 2021 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad vykonávaním rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) vo veci Gazsó Group/Maďarsko pripomenul, že predmetná skupina prípadov sa týkala štrukturálneho problému neprimeranej dĺžky občianskych, trestných a správnych konaní a nedostatku účinných vnútroštátnych prostriedkov nápravy; keďže Výbor ministrov s uspokojením vzal na vedomie prijatie návrhu zákona, ktorým sa zavádza kompenzačný prostriedok nápravy pre nadmerne dlhé občianske konania, ale dôrazne vyzval orgány, aby zabezpečili, že bude v súlade s Európskym dohovorom o ľudských právach; keďže vzhľadom na význam tejto záležitosti, jej technický charakter a uplynutie lehoty, ktorú ESĽP stanovil vo svojom pilotnom rozsudku zo 16. októbra 2016, Výbor ministrov dôrazne nabádal orgány, aby preskúmali všetky možné spôsoby urýchlenia ich plánovania;

| AJ. | keďže 9. marca 2022 Výbor ministrov Rady Európy vo svojom predbežnom uznesení týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Baka/Maďarsko dôrazne naliehal na orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie, aby v úzkej spolupráci so sekretariátom Výboru ministrov našli spôsoby, ako zaviesť potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby rozhodnutie maďarského parlamentu odvolať prezidenta Kúrie podliehalo účinnému dohľadu nezávislého súdneho orgánu v súlade s judikatúrou ESĽP; keďže Výbor ministrov tiež opätovne pripomenul záväzok orgánov vyhodnotiť vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa postavenia sudcov a správy súdov a naliehavo ich vyzval, aby predložili závery svojho hodnotenia vrátane záruk a opatrení na ochranu sudcov pred neprimeranými zásahmi, aby Výbor ministrov mohol v plnej miere posúdiť, či obavy týkajúce sa „zastrašujúceho účinku“ na slobodu prejavu sudcov spôsobeného porušovaním v týchto prípadoch boli rozptýlené; |
| --- | --- |

AJ.

keďže 9. marca 2022 Výbor ministrov Rady Európy vo svojom predbežnom uznesení týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Baka/Maďarsko dôrazne naliehal na orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie, aby v úzkej spolupráci so sekretariátom Výboru ministrov našli spôsoby, ako zaviesť potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby rozhodnutie maďarského parlamentu odvolať prezidenta Kúrie podliehalo účinnému dohľadu nezávislého súdneho orgánu v súlade s judikatúrou ESĽP; keďže Výbor ministrov tiež opätovne pripomenul záväzok orgánov vyhodnotiť vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa postavenia sudcov a správy súdov a naliehavo ich vyzval, aby predložili závery svojho hodnotenia vrátane záruk a opatrení na ochranu sudcov pred neprimeranými zásahmi, aby Výbor ministrov mohol v plnej miere posúdiť, či obavy týkajúce sa „zastrašujúceho účinku“ na slobodu prejavu sudcov spôsobeného porušovaním v týchto prípadoch boli rozptýlené;

| AK. | keďže Maďarsko sa nachádza na 69. mieste spomedzi 139 krajín v indexe právneho štátu organizácie World Justice Project za rok 2021 (pokles o dve miesta v porovnaní s predchádzajúcim rokom) a zaujíma posledné miesto (31. z 31) v EÚ, Európskom združení voľného obchodu a regióne Severnej Ameriky; |
| --- | --- |

AK.

keďže Maďarsko sa nachádza na 69. mieste spomedzi 139 krajín v indexe právneho štátu organizácie World Justice Project za rok 2021 (pokles o dve miesta v porovnaní s predchádzajúcim rokom) a zaujíma posledné miesto (31. z 31) v EÚ, Európskom združení voľného obchodu a regióne Severnej Ameriky;

Korupcia a konflikty záujmov

| AL. | keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že vykonávanie väčšiny opatrení v rámci protikorupčnej stratégie na roky 2020 – 2022 bolo odložené a že nebola oznámená žiadna nová stratégia a že pretrvávajú nedostatky, pokiaľ ide o lobizmus a jav otáčavých dverí, ako aj financovanie politických strán a kampaní; keďže nezávislé kontrolné mechanizmy sú naďalej nedostatočné na odhaľovanie korupcie a pretrvávajú obavy týkajúce sa nedostatku systematických kontrol a nedostatočného dohľadu nad majetkovými priznaniami a vyhláseniami o záujmoch, ako aj chýbajúcich pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov v prípade trustov vo verejnom záujme; keďže nedostatok väčších výsledkov vo vyšetrovaní tvrdení týkajúcich sa korupcie vysokopostavených úradníkov a im blízkych osôb naďalej vyvoláva vážne obavy, aj keď bolo otvorených niekoľko nových prípadov korupcie na vysokej úrovni; keďže nedostatočné súdne preskúmanie rozhodnutí nevyšetrovať a nestíhať korupciu je naďalej dôvodom na znepokojenie, najmä v prostredí, v ktorom riziká klientelizmu, protekcionizmu a nepotizmu na vysokej úrovni verejnej správy zostávajú nevyriešené; |
| --- | --- |

AL.

keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že vykonávanie väčšiny opatrení v rámci protikorupčnej stratégie na roky 2020 – 2022 bolo odložené a že nebola oznámená žiadna nová stratégia a že pretrvávajú nedostatky, pokiaľ ide o lobizmus a jav otáčavých dverí, ako aj financovanie politických strán a kampaní; keďže nezávislé kontrolné mechanizmy sú naďalej nedostatočné na odhaľovanie korupcie a pretrvávajú obavy týkajúce sa nedostatku systematických kontrol a nedostatočného dohľadu nad majetkovými priznaniami a vyhláseniami o záujmoch, ako aj chýbajúcich pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov v prípade trustov vo verejnom záujme; keďže nedostatok väčších výsledkov vo vyšetrovaní tvrdení týkajúcich sa korupcie vysokopostavených úradníkov a im blízkych osôb naďalej vyvoláva vážne obavy, aj keď bolo otvorených niekoľko nových prípadov korupcie na vysokej úrovni; keďže nedostatočné súdne preskúmanie rozhodnutí nevyšetrovať a nestíhať korupciu je naďalej dôvodom na znepokojenie, najmä v prostredí, v ktorom riziká klientelizmu, protekcionizmu a nepotizmu na vysokej úrovni verejnej správy zostávajú nevyriešené;

| AM. | keďže v odpovediach na otázky na písomné zodpovedanie komisárovi Hahnovi na vypočutie z 11. novembra 2019 o absolutóriu Komisii za rok 2018 Komisia uviedla, že za obdobie 2014 – 2020 boli v Maďarsku prijaté a vykonané paušálne finančné opravy na základe horizontálneho auditu verejného obstarávania, ktorý zistil závažné nedostatky vo fungovaní systému riadenia a kontroly v súvislosti s kontrolou postupov verejného obstarávania; |
| --- | --- |

AM.

keďže v odpovediach na otázky na písomné zodpovedanie komisárovi Hahnovi na vypočutie z 11. novembra 2019 o absolutóriu Komisii za rok 2018 Komisia uviedla, že za obdobie 2014 – 2020 boli v Maďarsku prijaté a vykonané paušálne finančné opravy na základe horizontálneho auditu verejného obstarávania, ktorý zistil závažné nedostatky vo fungovaní systému riadenia a kontroly v súvislosti s kontrolou postupov verejného obstarávania;

| AN. | keďže Rada vo svojom odporúčaní z 12. júla 2022, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2022, odporučila, aby Maďarsko prijalo opatrenia na posilnenie protikorupčného rámca, a to aj zlepšením úsilia prokuratúry a prístupu k verejným informáciám, a na posilnenie nezávislosti súdnictva, ako aj na zlepšenie kvality a transparentnosti rozhodovacieho procesu prostredníctvom účinného sociálneho dialógu, spolupráce s inými zainteresovanými stranami a pravidelných posúdení vplyvu a na zlepšenie hospodárskej súťaže vo verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

AN.

keďže Rada vo svojom odporúčaní z 12. júla 2022, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2022, odporučila, aby Maďarsko prijalo opatrenia na posilnenie protikorupčného rámca, a to aj zlepšením úsilia prokuratúry a prístupu k verejným informáciám, a na posilnenie nezávislosti súdnictva, ako aj na zlepšenie kvality a transparentnosti rozhodovacieho procesu prostredníctvom účinného sociálneho dialógu, spolupráce s inými zainteresovanými stranami a pravidelných posúdení vplyvu a na zlepšenie hospodárskej súťaže vo verejnom obstarávaní;

| AO. | keďže 10. júna 2021 Európsky úrad pre boj proti podvodom vo svojej správe o činnosti za rok 2020 uviedol, že odporučil, aby Komisia vymohla 2,2 % platieb uskutočnených v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka za obdobie 2016 – 2020; keďže ide o najvyšší percentuálny podiel platieb, ktoré sa majú vymáhať medzi všetkými členskými štátmi, a je výrazne nad priemerom 0,29 %; keďže proti rozvojovým fondom EÚ prideleným Maďarsku boli spáchané podvody; keďže spolu s vysokou mierou korupcie došlo k nárastu sociálnej nerovnosti a chudoby, čo vedie nielen k veľkej neistote obyvateľstva, ale predstavuje aj porušenie základných práv; |
| --- | --- |

AO.

keďže 10. júna 2021 Európsky úrad pre boj proti podvodom vo svojej správe o činnosti za rok 2020 uviedol, že odporučil, aby Komisia vymohla 2,2 % platieb uskutočnených v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka za obdobie 2016 – 2020; keďže ide o najvyšší percentuálny podiel platieb, ktoré sa majú vymáhať medzi všetkými členskými štátmi, a je výrazne nad priemerom 0,29 %; keďže proti rozvojovým fondom EÚ prideleným Maďarsku boli spáchané podvody; keďže spolu s vysokou mierou korupcie došlo k nárastu sociálnej nerovnosti a chudoby, čo vedie nielen k veľkej neistote obyvateľstva, ale predstavuje aj porušenie základných práv;

| AP. | keďže v novembri 2021 Komisia zaslala Maďarsku list týkajúci sa problémov s nezávislosťou súdnictva, neúčinným stíhaním korupcie a nedostatkami vo verejnom obstarávaní, ktoré by mohli predstavovať riziko pre finančné záujmy EÚ; keďže Komisia vo svojom liste opísala systémové problémy a nedostatočnú zodpovednosť za korupciu a položila maďarským orgánom 16 konkrétnych otázok o konfliktoch záujmov, o príjemcoch finančných prostriedkov EÚ a zárukách súdneho preskúmania nezávislými súdmi; keďže napriek týmto obavám Komisia odložila uplatňovanie nariadenia o podmienenosti právnym štátom (10) do apríla 2022; |
| --- | --- |

AP.

keďže v novembri 2021 Komisia zaslala Maďarsku list týkajúci sa problémov s nezávislosťou súdnictva, neúčinným stíhaním korupcie a nedostatkami vo verejnom obstarávaní, ktoré by mohli predstavovať riziko pre finančné záujmy EÚ; keďže Komisia vo svojom liste opísala systémové problémy a nedostatočnú zodpovednosť za korupciu a položila maďarským orgánom 16 konkrétnych otázok o konfliktoch záujmov, o príjemcoch finančných prostriedkov EÚ a zárukách súdneho preskúmania nezávislými súdmi; keďže napriek týmto obavám Komisia odložila uplatňovanie nariadenia o podmienenosti právnym štátom (10) do apríla 2022;

| AQ. | keďže 5. apríla 2022 predsedníčka Komisie oznámila, že komisár pre rozpočet a administratívu Johannes Hahn informoval maďarské orgány o plánoch Komisie prejsť k ďalšiemu kroku a formálne iniciovať nariadenie o podmienenosti právnym štátom, najmä pokiaľ ide o obavy súvisiace s korupciou; keďže Komisia 27. apríla 2022 vydaním písomného oznámenia konečne začala formálny postup proti Maďarsku podľa nariadenia o podmienenosti právnym štátom; keďže 20. júla 2022 sa Komisia rozhodla informovať Maďarsko o svojom zámere predložiť návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady a dať mu možnosť predložiť pripomienky; |
| --- | --- |

AQ.

keďže 5. apríla 2022 predsedníčka Komisie oznámila, že komisár pre rozpočet a administratívu Johannes Hahn informoval maďarské orgány o plánoch Komisie prejsť k ďalšiemu kroku a formálne iniciovať nariadenie o podmienenosti právnym štátom, najmä pokiaľ ide o obavy súvisiace s korupciou; keďže Komisia 27. apríla 2022 vydaním písomného oznámenia konečne začala formálny postup proti Maďarsku podľa nariadenia o podmienenosti právnym štátom; keďže 20. júla 2022 sa Komisia rozhodla informovať Maďarsko o svojom zámere predložiť návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady a dať mu možnosť predložiť pripomienky;

| AR. | keďže 6. apríla 2022 sa Komisia rozhodla zaslať Maďarsku dodatočnú formálnu výzvu s cieľom zabezpečiť správnu transpozíciu smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní (11), smernice 2014/23/EÚ o udeľovaní koncesií (12) a smernice 2014/25/EÚ o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (13); keďže podľa Komisie maďarské právne predpisy umožňujú rozsiahlejšie uplatňovanie výnimiek, pokiaľ ide o bezpečnostné dôvody a zákazky subvencované prostredníctvom daňových výhod, a tieto výnimky vedú k širšiemu vylúčeniu zákaziek z povinností vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ; keďže Komisia sa okrem toho domnieva, že zmeny maďarského banského zákona, ktoré umožňujú udeľovať ťažobné koncesie bez transparentných postupov verejného obstarávania, sú v rozpore so zásadou transparentnosti; |
| --- | --- |

AR.

keďže 6. apríla 2022 sa Komisia rozhodla zaslať Maďarsku dodatočnú formálnu výzvu s cieľom zabezpečiť správnu transpozíciu smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní (11), smernice 2014/23/EÚ o udeľovaní koncesií (12) a smernice 2014/25/EÚ o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (13); keďže podľa Komisie maďarské právne predpisy umožňujú rozsiahlejšie uplatňovanie výnimiek, pokiaľ ide o bezpečnostné dôvody a zákazky subvencované prostredníctvom daňových výhod, a tieto výnimky vedú k širšiemu vylúčeniu zákaziek z povinností vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ; keďže Komisia sa okrem toho domnieva, že zmeny maďarského banského zákona, ktoré umožňujú udeľovať ťažobné koncesie bez transparentných postupov verejného obstarávania, sú v rozpore so zásadou transparentnosti;

| AS. | keďže 19. mája 2022 sa Komisia rozhodla zaslať Maďarsku formálnu výzvu týkajúcu sa nesprávnej transpozície smernice (EÚ) 2017/1371 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ, prostredníctvom trestného práva (14); |
| --- | --- |

AS.

keďže 19. mája 2022 sa Komisia rozhodla zaslať Maďarsku formálnu výzvu týkajúcu sa nesprávnej transpozície smernice (EÚ) 2017/1371 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy EÚ, prostredníctvom trestného práva (14);

| AT. | keďže skupina GRECO vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uviedla, že Maďarsko zatiaľ uspokojivo vykonalo alebo uspokojivo riešilo päť z 18 odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe zo štvrtého kola, a dospela k záveru, že celkovo nízka úroveň dodržiavania odporúčaní zostáva „celkovo neuspokojivá“; |
| --- | --- |

AT.

keďže skupina GRECO vo svojej druhej predbežnej správe o plnení odporúčaní prijatej 25. septembra 2020 uviedla, že Maďarsko zatiaľ uspokojivo vykonalo alebo uspokojivo riešilo päť z 18 odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe zo štvrtého kola, a dospela k záveru, že celkovo nízka úroveň dodržiavania odporúčaní zostáva „celkovo neuspokojivá“;

| AU. | keďže Maďarsko sa rozhodlo, že sa nezúčastní na posilnenej spolupráci na účely zriadenia Európskej prokuratúry ani sa nezapojí do posilnenej spolupráce medzi prokurátormi EÚ; |
| --- | --- |

AU.

keďže Maďarsko sa rozhodlo, že sa nezúčastní na posilnenej spolupráci na účely zriadenia Európskej prokuratúry ani sa nezapojí do posilnenej spolupráce medzi prokurátormi EÚ;

| AV. | keďže Medzinárodná rada UNESCO pre pamiatky a sídla dospela vo svojom technickom preskúmaní správy o stave ochrany maďarskej zložky cezhraničného svetového dedičstva „Fertö/Neusiedlersee Cultural Landscape“ vypracovanej v máji 2021 k záveru, že projekt rekreačného strediska pri Neziderskom jazere pri Šoproni by vo svojej plánovanej veľkosti a forme poškodil autentickosť a integritu cezhraničného svetového dedičstva; |
| --- | --- |

AV.

keďže Medzinárodná rada UNESCO pre pamiatky a sídla dospela vo svojom technickom preskúmaní správy o stave ochrany maďarskej zložky cezhraničného svetového dedičstva „Fertö/Neusiedlersee Cultural Landscape“ vypracovanej v máji 2021 k záveru, že projekt rekreačného strediska pri Neziderskom jazere pri Šoproni by vo svojej plánovanej veľkosti a forme poškodil autentickosť a integritu cezhraničného svetového dedičstva;

| AW. | keďže Maďarsko je na 73. mieste zo 180 krajín a území, na ktoré sa vzťahuje Index vnímania korupcie organizácie Transparency International za rok 2021 (pokles o jedno miesto v porovnaní s predchádzajúcim rokom), a jeho poradie od roku 2012 neustále klesá; |
| --- | --- |

AW.

keďže Maďarsko je na 73. mieste zo 180 krajín a území, na ktoré sa vzťahuje Index vnímania korupcie organizácie Transparency International za rok 2021 (pokles o jedno miesto v porovnaní s predchádzajúcim rokom), a jeho poradie od roku 2012 neustále klesá;

Ochrana súkromia a údajov

| AX. | keďže v správe zo služobnej cesty v nadväznosti na ad hoc delegáciu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci do Budapešti, ktorá sa konala 29. septembra – 1. októbra 2021, boli vyjadrené obavy v súvislosti s nedostatkom záruk, pokiaľ ide o dohľad v súčasných právnych predpisoch, bez skutočných bŕzd a protiváh a opatrení nápravy; keďže boli vyjadrené aj obavy v súvislosti s údajným používaním špionážneho softvéru Pegasus spoločnosti NSO Group a zvýšeným štátnym sledovaním aktivistov, novinárov, právnikov a politikov; |
| --- | --- |

AX.

keďže v správe zo služobnej cesty v nadväznosti na ad hoc delegáciu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci do Budapešti, ktorá sa konala 29. septembra – 1. októbra 2021, boli vyjadrené obavy v súvislosti s nedostatkom záruk, pokiaľ ide o dohľad v súčasných právnych predpisoch, bez skutočných bŕzd a protiváh a opatrení nápravy; keďže boli vyjadrené aj obavy v súvislosti s údajným používaním špionážneho softvéru Pegasus spoločnosti NSO Group a zvýšeným štátnym sledovaním aktivistov, novinárov, právnikov a politikov;

| AY. | keďže v júli 2021 investigatívny portál Direkt36 odhalil na základe informácií z uniknutej databázy, že v rokoch 2018 až 2021 bolo nevedome terčom špionážneho softvéru Pegasus približne 300 maďarských občanov, medzi ktorými boli nezávislí novinári, vlastníci médií, právnici, politici, podnikatelia kritickí voči vláde a bývalí štátni úradníci; keďže európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v predbežných poznámkach k modernému špionážnemu softvéru uverejnených 15. februára 2022 dospel k záveru, že rozšírené používanie veľmi vyspelých špionážnych softvérov, ako je Pegasus, môže bezprecedentne ohroziť a poškodiť nielen základné práva a slobody, ale aj demokraciu a právny štát, načrtol sériu krokov a opatrení ako záruku proti nezákonnému používaniu špionážneho softvéru a uviedol, že zákaz vývoja a zavádzania špionážneho softvéru s kapacitou, akú má Pegasus, v EÚ by bol najúčinnejšou možnosťou na ochranu základných práv a slobôd; keďže provládne médiá o softvéri Pegasus takmer nikdy neinformovali; |
| --- | --- |

AY.

keďže v júli 2021 investigatívny portál Direkt36 odhalil na základe informácií z uniknutej databázy, že v rokoch 2018 až 2021 bolo nevedome terčom špionážneho softvéru Pegasus približne 300 maďarských občanov, medzi ktorými boli nezávislí novinári, vlastníci médií, právnici, politici, podnikatelia kritickí voči vláde a bývalí štátni úradníci; keďže európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v predbežných poznámkach k modernému špionážnemu softvéru uverejnených 15. februára 2022 dospel k záveru, že rozšírené používanie veľmi vyspelých špionážnych softvérov, ako je Pegasus, môže bezprecedentne ohroziť a poškodiť nielen základné práva a slobody, ale aj demokraciu a právny štát, načrtol sériu krokov a opatrení ako záruku proti nezákonnému používaniu špionážneho softvéru a uviedol, že zákaz vývoja a zavádzania špionážneho softvéru s kapacitou, akú má Pegasus, v EÚ by bol najúčinnejšou možnosťou na ochranu základných práv a slobôd; keďže provládne médiá o softvéri Pegasus takmer nikdy neinformovali;

| AZ. | keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 9. marca 2022 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Szabó a Vissy/Maďarsko pripomenul, že predmetná vec sa týka porušenia práva žalobcov na rešpektovanie ich súkromného a rodinného života a ich korešpondencie z dôvodu maďarských právnych predpisov týkajúcich sa vnútroštátnych bezpečnostných opatrení tajného sledovania, ktoré neobsahujú dostatočne presné, účinné a komplexné záruky, pokiaľ ide o nariaďovanie, výkon a možnú nápravu týchto opatrení; keďže Výbor ministrov ďalej zdôraznil, že tajné sledovanie by sa malo považovať za veľmi rušivý akt, ktorý potenciálne zasahuje do práva na slobodu prejavu a súkromie a ohrozuje základy demokratickej spoločnosti, pričom pripomenul, že v reakcii na rozsudok ESĽP orgány v roku 2017 oznámili potrebu legislatívnej reformy; keďže Výbor ministrov s vážnym znepokojením konštatoval, že legislatívny proces je stále v predbežnej fáze a orgány nepreukázali žiadny ďalší relevantný vývoj, a preto dôrazne vyzval orgány, aby urýchlene prijali opatrenia potrebné na úplné zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami Európskeho dohovoru o ľudských právach, stanovili harmonogram legislatívneho procesu a predložili výboru návrh legislatívneho návrhu; |
| --- | --- |

AZ.

keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 9. marca 2022 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Szabó a Vissy/Maďarsko pripomenul, že predmetná vec sa týka porušenia práva žalobcov na rešpektovanie ich súkromného a rodinného života a ich korešpondencie z dôvodu maďarských právnych predpisov týkajúcich sa vnútroštátnych bezpečnostných opatrení tajného sledovania, ktoré neobsahujú dostatočne presné, účinné a komplexné záruky, pokiaľ ide o nariaďovanie, výkon a možnú nápravu týchto opatrení; keďže Výbor ministrov ďalej zdôraznil, že tajné sledovanie by sa malo považovať za veľmi rušivý akt, ktorý potenciálne zasahuje do práva na slobodu prejavu a súkromie a ohrozuje základy demokratickej spoločnosti, pričom pripomenul, že v reakcii na rozsudok ESĽP orgány v roku 2017 oznámili potrebu legislatívnej reformy; keďže Výbor ministrov s vážnym znepokojením konštatoval, že legislatívny proces je stále v predbežnej fáze a orgány nepreukázali žiadny ďalší relevantný vývoj, a preto dôrazne vyzval orgány, aby urýchlene prijali opatrenia potrebné na úplné zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov s požiadavkami Európskeho dohovoru o ľudských právach, stanovili harmonogram legislatívneho procesu a predložili výboru návrh legislatívneho návrhu;

Sloboda prejavu vrátane plurality médií

| BA. | keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že treba posilniť funkčnú nezávislosť a účinnosť úradu pre médiá a že pokračujúce zadávanie značného množstva štátnej reklamy provládnym médiám vytvára nerovnaké podmienky v mediálnom prostredí; keďže verejnoprávne médiá pôsobia v zložitom inštitucionálnom systéme vzhľadom na obavy týkajúce sa ich redakčnej a finančnej nezávislosti a odborníci v oblasti médií naďalej čelia výzvam pri výkone svojich činností, a to aj v súvislosti so sledovaním investigatívnych novinárov; keďže prístup k verejným informáciám je naďalej obmedzovaný v rámci stavu ohrozenia; |
| --- | --- |

BA.

keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že treba posilniť funkčnú nezávislosť a účinnosť úradu pre médiá a že pokračujúce zadávanie značného množstva štátnej reklamy provládnym médiám vytvára nerovnaké podmienky v mediálnom prostredí; keďže verejnoprávne médiá pôsobia v zložitom inštitucionálnom systéme vzhľadom na obavy týkajúce sa ich redakčnej a finančnej nezávislosti a odborníci v oblasti médií naďalej čelia výzvam pri výkone svojich činností, a to aj v súvislosti so sledovaním investigatívnych novinárov; keďže prístup k verejným informáciám je naďalej obmedzovaný v rámci stavu ohrozenia;

| BB. | keďže 15. júla 2022 sa Komisia rozhodla postúpiť Súdnemu dvoru prípad Maďarska za porušenie telekomunikačných pravidiel EÚ v súvislosti s rozhodnutím maďarskej rady pre médiá zamietnuť žiadosť Klubrádia o využívanie rádiového frekvenčného spektra z veľmi pochybných dôvodov; keďže Komisia dospela k záveru, že odmietnutie maďarskej rady pre médiá obnoviť práva Klubrádia bolo neprimerané a netransparentné a maďarský vnútroštátny zákon o médiách sa v tomto konkrétnom prípade uplatňoval diskriminačným spôsobom v rozpore so smernicou (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (15), a so slobodou prejavu; |
| --- | --- |

BB.

keďže 15. júla 2022 sa Komisia rozhodla postúpiť Súdnemu dvoru prípad Maďarska za porušenie telekomunikačných pravidiel EÚ v súvislosti s rozhodnutím maďarskej rady pre médiá zamietnuť žiadosť Klubrádia o využívanie rádiového frekvenčného spektra z veľmi pochybných dôvodov; keďže Komisia dospela k záveru, že odmietnutie maďarskej rady pre médiá obnoviť práva Klubrádia bolo neprimerané a netransparentné a maďarský vnútroštátny zákon o médiách sa v tomto konkrétnom prípade uplatňoval diskriminačným spôsobom v rozpore so smernicou (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (15), a so slobodou prejavu;

| BC. | keďže Stredoeurópska nadácia pre tlač a médiá (KESMA) bola založená 11. septembra 2018; keďže konsolidácia viac ako 470 médií v rámci nadácie KESMA mala vplyv, pokiaľ ide o zmenšovanie priestoru pre nezávislé a opozičné médiá a obmedzovanie prístupu maďarských občanov k informáciám; keďže finančné prostriedky vynaložené na verejnoprávne médiá a nadáciu KESMA sa používajú na vládnu propagandu a diskreditáciu opozície a mimovládnych organizácií (MVO); keďže mediálne prostredie sa môže deformovať v prospech vlády prostredníctvom manipulácie s vlastníctvom médií, štátneho ovládnutia regulačných orgánov a bývalých nezávislých médií, príjmov zo štátnej reklamy a udeľovania licencií, pričom ide o metódy, ktoré sa používajú aj v iných častiach Európy; |
| --- | --- |

BC.

keďže Stredoeurópska nadácia pre tlač a médiá (KESMA) bola založená 11. septembra 2018; keďže konsolidácia viac ako 470 médií v rámci nadácie KESMA mala vplyv, pokiaľ ide o zmenšovanie priestoru pre nezávislé a opozičné médiá a obmedzovanie prístupu maďarských občanov k informáciám; keďže finančné prostriedky vynaložené na verejnoprávne médiá a nadáciu KESMA sa používajú na vládnu propagandu a diskreditáciu opozície a mimovládnych organizácií (MVO); keďže mediálne prostredie sa môže deformovať v prospech vlády prostredníctvom manipulácie s vlastníctvom médií, štátneho ovládnutia regulačných orgánov a bývalých nezávislých médií, príjmov zo štátnej reklamy a udeľovania licencií, pričom ide o metódy, ktoré sa používajú aj v iných častiach Európy;

| BD. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 8. októbra 2019 vo veci Szurovecz/Maďarsko konštatoval porušenie slobody prejavu, pokiaľ ide o nedostatočný prístup médií k prijímacím zariadeniam pre žiadateľov o azyl; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha; |
| --- | --- |

BD.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 8. októbra 2019 vo veci Szurovecz/Maďarsko konštatoval porušenie slobody prejavu, pokiaľ ide o nedostatočný prístup médií k prijímacím zariadeniam pre žiadateľov o azyl; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha;

| BE. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 3. decembra 2019 vo veci Scheiring a Szabó/Maďarsko a rozsudku z 2. decembra 2021 vo veci Szél/Maďarsko konštatoval, že došlo k porušeniu slobody prejavu v súvislosti s vystavovaním bannerov v maďarskom parlamente; keďže dohľad nad výkonom týchto rozsudkov stále prebieha; |
| --- | --- |

BE.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 3. decembra 2019 vo veci Scheiring a Szabó/Maďarsko a rozsudku z 2. decembra 2021 vo veci Szél/Maďarsko konštatoval, že došlo k porušeniu slobody prejavu v súvislosti s vystavovaním bannerov v maďarskom parlamente; keďže dohľad nad výkonom týchto rozsudkov stále prebieha;

| BF. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 20. januára 2020 vo veci Magyar Kétfarkú Kutya Párt/Maďarsko konštatoval, že došlo k porušeniu slobody prejavu, pokiaľ ide o uloženie sankcií za poskytovanie mobilnej aplikácie politickej strany, ktorá hlasujúcim umožnila fotografovať, anonymne nahrávať a okomentovať neplatné hlasy počas referenda o prisťahovalectve v roku 2016; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha; |
| --- | --- |

BF.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 20. januára 2020 vo veci Magyar Kétfarkú Kutya Párt/Maďarsko konštatoval, že došlo k porušeniu slobody prejavu, pokiaľ ide o uloženie sankcií za poskytovanie mobilnej aplikácie politickej strany, ktorá hlasujúcim umožnila fotografovať, anonymne nahrávať a okomentovať neplatné hlasy počas referenda o prisťahovalectve v roku 2016; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha;

| BG. | keďže zástupca OBSE pre slobodu médií vo svojom vyhlásení z 23. marca 2020 vyjadril znepokojenie nad ustanoveniami maďarského návrhu zákona o reakcii na koronavírus, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť prácu médií, ktoré informujú o pandémii; |
| --- | --- |

BG.

keďže zástupca OBSE pre slobodu médií vo svojom vyhlásení z 23. marca 2020 vyjadril znepokojenie nad ustanoveniami maďarského návrhu zákona o reakcii na koronavírus, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť prácu médií, ktoré informujú o pandémii;

| BH. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 26. mája 2020 vo veci Mándli a i./Maďarsko konštatoval porušenie slobody prejavu, pokiaľ ide o pozastavenie sťažovateľom ich tlačových akreditácií v maďarskom parlamente; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha; |
| --- | --- |

BH.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 26. mája 2020 vo veci Mándli a i./Maďarsko konštatoval porušenie slobody prejavu, pokiaľ ide o pozastavenie sťažovateľom ich tlačových akreditácií v maďarskom parlamente; keďže dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha;

| BI. | keďže odvolanie šéfredaktora významného nezávislého spravodajského portálu Maďarska Index.hu viedlo 24. júla 2020 ku kolektívnemu odstúpeniu viac ako 70 novinárov, ktorí odsúdili jasné zasahovanie a vládny tlak na ich médiá; |
| --- | --- |

BI.

keďže odvolanie šéfredaktora významného nezávislého spravodajského portálu Maďarska Index.hu viedlo 24. júla 2020 ku kolektívnemu odstúpeniu viac ako 70 novinárov, ktorí odsúdili jasné zasahovanie a vládny tlak na ich médiá;

| BJ. | keďže podľa prvej štúdie Mapping Media Freedom (Mapovanie slobody médií), ktorú financovala Komisia a ktorá bola uverejnená v júli 2020, mala kríza spôsobená ochorením COVID-19 pravdepodobne najvýraznejší vplyv na slobodu médií v Maďarsku viac ako vo všetkých ostatných európskych krajinách, keďže existujúce problémy sa ešte zhoršili a zároveň sa objavili nové výzvy; keďže nové právne predpisy prijaté počas výnimočného stavu v Maďarsku na boj proti šíreniu „falošných“ alebo „skreslených“ informácií spôsobili neistotu a autocenzúru medzi médiami a aktérmi; |
| --- | --- |

BJ.

keďže podľa prvej štúdie Mapping Media Freedom (Mapovanie slobody médií), ktorú financovala Komisia a ktorá bola uverejnená v júli 2020, mala kríza spôsobená ochorením COVID-19 pravdepodobne najvýraznejší vplyv na slobodu médií v Maďarsku viac ako vo všetkých ostatných európskych krajinách, keďže existujúce problémy sa ešte zhoršili a zároveň sa objavili nové výzvy; keďže nové právne predpisy prijaté počas výnimočného stavu v Maďarsku na boj proti šíreniu „falošných“ alebo „skreslených“ informácií spôsobili neistotu a autocenzúru medzi médiami a aktérmi;

| BK. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom memorande o slobode prejavu a slobode médií v Maďarsku uverejnenom 30. marca 2021 uviedla, že kombinované účinky orgánu pre reguláciu médií, ktorý podlieha politickej kontrole, a pretrvávajúceho a neobjektívneho zasahovania štátu do mediálneho trhu, narušili podmienky pre pluralitu médií a slobodu prejavu v Maďarsku; keďže komisárka tiež dospela k záveru, že slobodná politická diskusia a slobodná výmena rôznych názorov, ktoré sú predpokladom úspechu demokratických spoločností, boli výrazne obmedzené, a to najmä mimo hlavného mesta; |
| --- | --- |

BK.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom memorande o slobode prejavu a slobode médií v Maďarsku uverejnenom 30. marca 2021 uviedla, že kombinované účinky orgánu pre reguláciu médií, ktorý podlieha politickej kontrole, a pretrvávajúceho a neobjektívneho zasahovania štátu do mediálneho trhu, narušili podmienky pre pluralitu médií a slobodu prejavu v Maďarsku; keďže komisárka tiež dospela k záveru, že slobodná politická diskusia a slobodná výmena rôznych názorov, ktoré sú predpokladom úspechu demokratických spoločností, boli výrazne obmedzené, a to najmä mimo hlavného mesta;

| BL. | keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre podporu a ochranu práva na slobodu presvedčenia a prejavu vo vyhlásení v nadväznosti na svoju návštevu Maďarska od 15. do 22. novembra 2021 uviedla, že zásahy Maďarska v mediálnom sektore za posledné desaťročie by mohli predstavovať riziká pre ľudské práva v nadchádzajúcich voľbách; keďže osobitná spravodajkyňa OSN ďalej uviedla, že orgány tým, že vplývajú na orgány pre reguláciu médií, poskytujú značné štátne finančné prostriedky na podporu provládnych médií, uľahčujú rozširovanie a rozvoj médií sledujúcich provládnu redakčnú líniu a obmedzujú médiá a novinárov kriticky informujúcich o vláde, proaktívne pretvárajú mediálny sektor a v ich úsilí o vytvorenie „rovnováhy“ oslabujú mediálnu rozmanitosť, pluralitu a nezávislosť; |
| --- | --- |

BL.

keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre podporu a ochranu práva na slobodu presvedčenia a prejavu vo vyhlásení v nadväznosti na svoju návštevu Maďarska od 15. do 22. novembra 2021 uviedla, že zásahy Maďarska v mediálnom sektore za posledné desaťročie by mohli predstavovať riziká pre ľudské práva v nadchádzajúcich voľbách; keďže osobitná spravodajkyňa OSN ďalej uviedla, že orgány tým, že vplývajú na orgány pre reguláciu médií, poskytujú značné štátne finančné prostriedky na podporu provládnych médií, uľahčujú rozširovanie a rozvoj médií sledujúcich provládnu redakčnú líniu a obmedzujú médiá a novinárov kriticky informujúcich o vláde, proaktívne pretvárajú mediálny sektor a v ich úsilí o vytvorenie „rovnováhy“ oslabujú mediálnu rozmanitosť, pluralitu a nezávislosť;

| BM. | keďže 4. apríla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo vyhlásení o predbežných zisteniach a záveroch po parlamentných voľbách a referende uviedla, že zaujatosť a nedostatočná vyváženosť monitorovaného spravodajstva a absencia diskusií medzi hlavnými kandidátmi výrazne obmedzili možnosť voličov informovane sa rozhodnúť; keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že rozsiahle vládne reklamné kampane a neobjektívne spravodajstvo vo verejných a mnohých súkromných médiách predstavovali všadeprítomnú platformu na kampaň pre vládnucu stranu; |
| --- | --- |

BM.

keďže 4. apríla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo vyhlásení o predbežných zisteniach a záveroch po parlamentných voľbách a referende uviedla, že zaujatosť a nedostatočná vyváženosť monitorovaného spravodajstva a absencia diskusií medzi hlavnými kandidátmi výrazne obmedzili možnosť voličov informovane sa rozhodnúť; keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že rozsiahle vládne reklamné kampane a neobjektívne spravodajstvo vo verejných a mnohých súkromných médiách predstavovali všadeprítomnú platformu na kampaň pre vládnucu stranu;

| BN. | keďže 8. apríla 2022 maďarský národný volebný úrad usúdil, že celoštátna kampaň mimovládnych organizácií vyzývajúca ľudí, aby v referende o prístupe detí k informáciám o otázkach sexuálnej orientácie a rodovej identity odovzdali neplatný hlasovací lístok, bola nezákonná, a uložil pokuty 16 rôznym maďarským mimovládnym organizáciám, ktoré sa zúčastnili na referendovej kampani; |
| --- | --- |

BN.

keďže 8. apríla 2022 maďarský národný volebný úrad usúdil, že celoštátna kampaň mimovládnych organizácií vyzývajúca ľudí, aby v referende o prístupe detí k informáciám o otázkach sexuálnej orientácie a rodovej identity odovzdali neplatný hlasovací lístok, bola nezákonná, a uložil pokuty 16 rôznym maďarským mimovládnym organizáciám, ktoré sa zúčastnili na referendovej kampani;

| BO. | keďže Maďarsko je na 85. mieste zo 180 krajín a území, na ktoré sa vzťahuje svetový rebríček slobody tlače organizácie Reportéri bez hraníc za rok 2022, a je uvedené v analýze týkajúcej sa regiónu Európa – Stredná Ázia ako jedna z krajín, ktoré sprísnili drakonické zákony proti novinárom; |
| --- | --- |

BO.

keďže Maďarsko je na 85. mieste zo 180 krajín a území, na ktoré sa vzťahuje svetový rebríček slobody tlače organizácie Reportéri bez hraníc za rok 2022, a je uvedené v analýze týkajúcej sa regiónu Európa – Stredná Ázia ako jedna z krajín, ktoré sprísnili drakonické zákony proti novinárom;

Akademická sloboda

| BP. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 6. októbra 2020 vo veci C-66/18 Komisia/Maďarsko (Enseignement supérieur) rozhodol, že Maďarsko si prijatím opatrení stanovených v článku 76 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. CCIV z roku 2011 o národnom vysokoškolskom vzdelávaní v znení zmien nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 13, článku 14 ods. 3 a článku 16 charty, článku 49 ZFEÚ a článku 16 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (16), ako aj z Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie; keďže Stredoeurópska univerzita musela opustiť Budapešť; |
| --- | --- |

BP.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 6. októbra 2020 vo veci C-66/18 Komisia/Maďarsko (Enseignement supérieur) rozhodol, že Maďarsko si prijatím opatrení stanovených v článku 76 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. CCIV z roku 2011 o národnom vysokoškolskom vzdelávaní v znení zmien nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 13, článku 14 ods. 3 a článku 16 charty, článku 49 ZFEÚ a článku 16 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (16), ako aj z Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie; keďže Stredoeurópska univerzita musela opustiť Budapešť;

| BQ. | keďže v októbri 2018 sa maďarská vláda rozhodla vyradiť rodové štúdiá zo zoznamu magisterských študijných programov oprávnených na akreditáciu a verejné financovanie; |
| --- | --- |

BQ.

keďže v októbri 2018 sa maďarská vláda rozhodla vyradiť rodové štúdiá zo zoznamu magisterských študijných programov oprávnených na akreditáciu a verejné financovanie;

| BR. | keďže 2. júla 2019 maďarský parlament prijal zmeny viacerých zákonov o inštitucionálnom systéme a financovaní výskumu, vývoja a inovácií, čím Akadémiu vied zbavil autonómie; keďže 31. augusta 2020 odstúpilo vedenie Univerzity divadelného a filmového umenia (SZFE) na protest proti ustanoveniu správnej rady menovanej vládou; keďže ministerstvo pre technológie a inovácie vymenovalo piatich členov do novej správnej rady, pričom zamietlo členov navrhnutých senátom univerzity; keďže dve tretiny z 33 nadácií pre správu aktív verejného záujmu, ktoré vykonávajú verejné funkcie, ktoré boli vytvorené do konca roka 2021, budú riadiť inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, ktoré predtým riadil štát; |
| --- | --- |

BR.

keďže 2. júla 2019 maďarský parlament prijal zmeny viacerých zákonov o inštitucionálnom systéme a financovaní výskumu, vývoja a inovácií, čím Akadémiu vied zbavil autonómie; keďže 31. augusta 2020 odstúpilo vedenie Univerzity divadelného a filmového umenia (SZFE) na protest proti ustanoveniu správnej rady menovanej vládou; keďže ministerstvo pre technológie a inovácie vymenovalo piatich členov do novej správnej rady, pričom zamietlo členov navrhnutých senátom univerzity; keďže dve tretiny z 33 nadácií pre správu aktív verejného záujmu, ktoré vykonávajú verejné funkcie, ktoré boli vytvorené do konca roka 2021, budú riadiť inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, ktoré predtým riadil štát;

| BS. | keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, zdôraznila, že treba prehodnotiť článok 7 deviatej novely, ktorý sa týka článku 38 ústavy a ktorým sa do Základného zákona zavádzajú „nadácie pre správu aktív verejného záujmu vykonávajúce verejné funkcie“; keďže Benátska komisia navrhla, aby boli tieto nadácie namiesto toho regulované štatutárnym právom, v ktorom by sa jasne stanovili všetky príslušné povinnosti týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti za správu ich finančných prostriedkov (verejných a súkromných), ako aj primerané záruky nezávislosti, pokiaľ ide o zloženie a fungovanie správnej rady; keďže Benátska komisia tiež uviedla, že v týchto zákonoch by sa mala zohľadniť významná úloha univerzít ako miest slobodného myslenia a argumentácie a mali by sa v nich stanoviť všetky náležité opatrenia na zaručenie náležitej ochrany akademickej nezávislosti a inštitucionálnej autonómie; |
| --- | --- |

BS.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, zdôraznila, že treba prehodnotiť článok 7 deviatej novely, ktorý sa týka článku 38 ústavy a ktorým sa do Základného zákona zavádzajú „nadácie pre správu aktív verejného záujmu vykonávajúce verejné funkcie“; keďže Benátska komisia navrhla, aby boli tieto nadácie namiesto toho regulované štatutárnym právom, v ktorom by sa jasne stanovili všetky príslušné povinnosti týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti za správu ich finančných prostriedkov (verejných a súkromných), ako aj primerané záruky nezávislosti, pokiaľ ide o zloženie a fungovanie správnej rady; keďže Benátska komisia tiež uviedla, že v týchto zákonoch by sa mala zohľadniť významná úloha univerzít ako miest slobodného myslenia a argumentácie a mali by sa v nich stanoviť všetky náležité opatrenia na zaručenie náležitej ochrany akademickej nezávislosti a inštitucionálnej autonómie;

| BT. | keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre podporu a ochranu práva na slobodu presvedčenia a prejavu vo svojom vyhlásení po návšteve Maďarska od 15. do 22. novembra 2021 naliehavo vyzvala maďarské orgány, aby účinne chránili akademickú slobodu a rešpektovali práva profesorov a študentov vzhľadom na riziká spojené s privatizáciou verejných univerzít pre nezávislosť akademických pracovníkov; |
| --- | --- |

BT.

keďže osobitná spravodajkyňa OSN pre podporu a ochranu práva na slobodu presvedčenia a prejavu vo svojom vyhlásení po návšteve Maďarska od 15. do 22. novembra 2021 naliehavo vyzvala maďarské orgány, aby účinne chránili akademickú slobodu a rešpektovali práva profesorov a študentov vzhľadom na riziká spojené s privatizáciou verejných univerzít pre nezávislosť akademických pracovníkov;

Sloboda náboženského vyznania

| BU. | keďže 21. decembra 2018 bola schválená komplexná zmena cirkevného zákona z roku 2011; keďže podľa maďarskej vlády táto zmena otvorila náboženským komunitám legálne možnosti požiadať na metropolitnom súde v Budapešti o štatút náboženského združenia, registrovanej cirkvi alebo začlenenej cirkvi; keďže dohľad nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Magyar Keresztény Mennonita Egyház a i./Maďarsko, v ktorom sa konštatovalo porušenie práva na slobodu združovania vykladané so zreteľom na právo na slobodu náboženského vyznania z dôvodu zrušenia registrácie cirkví, stále prebieha; |
| --- | --- |

BU.

keďže 21. decembra 2018 bola schválená komplexná zmena cirkevného zákona z roku 2011; keďže podľa maďarskej vlády táto zmena otvorila náboženským komunitám legálne možnosti požiadať na metropolitnom súde v Budapešti o štatút náboženského združenia, registrovanej cirkvi alebo začlenenej cirkvi; keďže dohľad nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Magyar Keresztény Mennonita Egyház a i./Maďarsko, v ktorom sa konštatovalo porušenie práva na slobodu združovania vykladané so zreteľom na právo na slobodu náboženského vyznania z dôvodu zrušenia registrácie cirkví, stále prebieha;

| BV. | keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, odporučila, aby systém verejných škôl zabezpečoval objektívne a pluralitné učebné osnovy, aby sa zabránilo indoktrinácii a diskriminácii zo všetkých dôvodov a aby sa zároveň rešpektovalo presvedčenie rodičov a ich sloboda voľby medzi náboženskými a nenáboženskými triedami; |
| --- | --- |

BV.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, odporučila, aby systém verejných škôl zabezpečoval objektívne a pluralitné učebné osnovy, aby sa zabránilo indoktrinácii a diskriminácii zo všetkých dôvodov a aby sa zároveň rešpektovalo presvedčenie rodičov a ich sloboda voľby medzi náboženskými a nenáboženskými triedami;

| BW. | keďže 13. júla 2022 Komisia v správe o právnom štáte za rok 2022 v kapitole o Maďarsku uviedla, že pokračuje tlak na organizácie občianskej spoločnosti; keďže 27. júla 2022 niekoľko organizácií občianskej spoločnosti uviedlo, že návrh zákona predložený vládou, ktorým by sa zmenili pravidlá verejnej konzultácie „v záujme dosiahnutia dohody s Európskou komisiou“, ponúka len zdanlivé riešenia; keďže Komisia tiež poukázala na to, že posilnenie účasti verejnosti na tvorbe práva je dôležitým cieľom, ale v prvom rade by si to vyžadovalo skutočnú vôľu vlády, zmysluplné vykonávanie existujúcich právnych predpisov a oveľa účinnejšie záruky, ako tie, ktoré sú obsiahnuté v návrhu zákona; |
| --- | --- |

BW.

keďže 13. júla 2022 Komisia v správe o právnom štáte za rok 2022 v kapitole o Maďarsku uviedla, že pokračuje tlak na organizácie občianskej spoločnosti; keďže 27. júla 2022 niekoľko organizácií občianskej spoločnosti uviedlo, že návrh zákona predložený vládou, ktorým by sa zmenili pravidlá verejnej konzultácie „v záujme dosiahnutia dohody s Európskou komisiou“, ponúka len zdanlivé riešenia; keďže Komisia tiež poukázala na to, že posilnenie účasti verejnosti na tvorbe práva je dôležitým cieľom, ale v prvom rade by si to vyžadovalo skutočnú vôľu vlády, zmysluplné vykonávanie existujúcich právnych predpisov a oveľa účinnejšie záruky, ako tie, ktoré sú obsiahnuté v návrhu zákona;

Sloboda združovania

| BX. | keďže Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku z 18. júna 2020 vo veci C-78/18 Komisia/Maďarsko (transparentnosť združení) dospel k záveru, že Maďarsko prijatím ustanovení (17) zákona č. LXXVI z roku 2017 o transparentnosti organizácií, ktoré dostávajú podporu zo zahraničia, zaviedlo diskriminačné a neodôvodnené obmedzenia zahraničných darov organizáciám občianskej spoločnosti, čo je v rozpore s povinnosťami, ktoré mu vyplývajú z článku 63 ZFEÚ a článkov 7, 8 a 12 charty; keďže Komisia sa 18. februára 2021 rozhodla zaslať formálnu výzvu maďarským orgánom vzhľadom na to, že neprijali potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s rozsudkom; keďže 20. júla 2021 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2021 uviedla, že maďarský parlament tento zákon zrušil a zaviedol nové pravidlá týkajúce sa kontrol zákonnosti pre občiansku spoločnosť a naďalej vyvíja tlak na organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú kritické voči vláde; keďže systematické odstraňovanie zásad právneho štátu, demokracie a základných práv obmedzilo priestor pre opozičné strany a organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a záujmové skupiny a neponechalo žiadny priestor pre sociálny dialóg a konzultácie; |
| --- | --- |

BX.

keďže Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku z 18. júna 2020 vo veci C-78/18 Komisia/Maďarsko (transparentnosť združení) dospel k záveru, že Maďarsko prijatím ustanovení (17) zákona č. LXXVI z roku 2017 o transparentnosti organizácií, ktoré dostávajú podporu zo zahraničia, zaviedlo diskriminačné a neodôvodnené obmedzenia zahraničných darov organizáciám občianskej spoločnosti, čo je v rozpore s povinnosťami, ktoré mu vyplývajú z článku 63 ZFEÚ a článkov 7, 8 a 12 charty; keďže Komisia sa 18. februára 2021 rozhodla zaslať formálnu výzvu maďarským orgánom vzhľadom na to, že neprijali potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s rozsudkom; keďže 20. júla 2021 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2021 uviedla, že maďarský parlament tento zákon zrušil a zaviedol nové pravidlá týkajúce sa kontrol zákonnosti pre občiansku spoločnosť a naďalej vyvíja tlak na organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú kritické voči vláde; keďže systematické odstraňovanie zásad právneho štátu, demokracie a základných práv obmedzilo priestor pre opozičné strany a organizácie občianskej spoločnosti, odborové zväzy a záujmové skupiny a neponechalo žiadny priestor pre sociálny dialóg a konzultácie;

| BY. | keďže prijatiu nového zákona nepredchádzala žiadna verejná konzultácia a ani s mimovládnymi organizáciami sa priamo nekonzultovalo, čo je v rozpore s odporúčaním Benátskej komisie vyjadreným v stanovisku z 20. júna 2017, že verejná konzultácia by mala v čo najväčšej miere zahŕňať všetky organizácie občianskej spoločnosti, ktorých štatút, financovanie alebo oblasti činnosti budú ovplyvnené nadobudnutím účinnosti tohto právneho predpisu; keďže podľa nového zákona môžu byť tieto organizácie v súčasnosti podrobované pravidelným finančným kontrolám zo strany štátneho kontrolného úradu; keďže organizácie občianskej spoločnosti sa obávajú, že kontrolný úrad, ktorého hlavnou úlohou je monitorovať využívanie verejných prostriedkov, a nie súkromných darov, bude použitý na vyvíjanie väčšieho tlaku na ne; keďže organizácie občianskej spoločnosti varovali, že novým zákonom o MVO bude štát zasahovať do autonómie združovania organizácií zriadených na základe práva združovania, ako aj do súkromia občanov, ktorí obhajujú verejný záujem, a že tento zákon poškodzuje uplatňovanie slobody prejavu a demokratickú verejnosť ako celok; keďže štátny kontrolný úrad začal 17. mája 2022 kontroly v desiatkach MVO, pričom požiadal o predloženie ich účtovných politík a politík riadenia hotovosti; |
| --- | --- |

BY.

keďže prijatiu nového zákona nepredchádzala žiadna verejná konzultácia a ani s mimovládnymi organizáciami sa priamo nekonzultovalo, čo je v rozpore s odporúčaním Benátskej komisie vyjadreným v stanovisku z 20. júna 2017, že verejná konzultácia by mala v čo najväčšej miere zahŕňať všetky organizácie občianskej spoločnosti, ktorých štatút, financovanie alebo oblasti činnosti budú ovplyvnené nadobudnutím účinnosti tohto právneho predpisu; keďže podľa nového zákona môžu byť tieto organizácie v súčasnosti podrobované pravidelným finančným kontrolám zo strany štátneho kontrolného úradu; keďže organizácie občianskej spoločnosti sa obávajú, že kontrolný úrad, ktorého hlavnou úlohou je monitorovať využívanie verejných prostriedkov, a nie súkromných darov, bude použitý na vyvíjanie väčšieho tlaku na ne; keďže organizácie občianskej spoločnosti varovali, že novým zákonom o MVO bude štát zasahovať do autonómie združovania organizácií zriadených na základe práva združovania, ako aj do súkromia občanov, ktorí obhajujú verejný záujem, a že tento zákon poškodzuje uplatňovanie slobody prejavu a demokratickú verejnosť ako celok; keďže štátny kontrolný úrad začal 17. mája 2022 kontroly v desiatkach MVO, pričom požiadal o predloženie ich účtovných politík a politík riadenia hotovosti;

| BZ. | keďže 23. júla 2021 bolo oznámené, že darcovské štáty grantov Európskeho hospodárskeho priestoru a Nórska – Island, Lichtenštajnsko a Nórsko – nedospeli k žiadnej dohode o vymenovaní prevádzkovateľa fondu na riadenie financovania občianskej spoločnosti v Maďarsku; keďže v dôsledku toho sa počas súčasného obdobia financovania nebudú realizovať žiadne programy, čím sa zruší financovanie vo výške 214,6 milióna EUR, ktoré bolo vyhradené pre Maďarsko; |
| --- | --- |

BZ.

keďže 23. júla 2021 bolo oznámené, že darcovské štáty grantov Európskeho hospodárskeho priestoru a Nórska – Island, Lichtenštajnsko a Nórsko – nedospeli k žiadnej dohode o vymenovaní prevádzkovateľa fondu na riadenie financovania občianskej spoločnosti v Maďarsku; keďže v dôsledku toho sa počas súčasného obdobia financovania nebudú realizovať žiadne programy, čím sa zruší financovanie vo výške 214,6 milióna EUR, ktoré bolo vyhradené pre Maďarsko;

| CA. | keďže Benátska komisia a OBSE/ODIHR vo svojom spoločnom stanovisku zo 17. decembra 2018 k paragrafu 253 zákona XLI z 20. júla 2018, ktorým sa menia určité daňové zákony a iné súvisiace zákony, a k osobitnej dani z prisťahovalectva uviedli, že 25 % daň z finančnej podpory určenej na činnosť podporujúcu prisťahovalectvo vykonávanú v Maďarsku alebo z finančnej podpory určenej na činnosť organizácie so sídlom v Maďarsku, ktorá vykonáva činnosť podporujúcu prisťahovalectvo, nespĺňa požiadavku zákonnosti a predstavuje neodôvodnený zásah do práv na slobodu prejavu a združovania dotknutých mimovládnych organizácií; |
| --- | --- |

CA.

keďže Benátska komisia a OBSE/ODIHR vo svojom spoločnom stanovisku zo 17. decembra 2018 k paragrafu 253 zákona XLI z 20. júla 2018, ktorým sa menia určité daňové zákony a iné súvisiace zákony, a k osobitnej dani z prisťahovalectva uviedli, že 25 % daň z finančnej podpory určenej na činnosť podporujúcu prisťahovalectvo vykonávanú v Maďarsku alebo z finančnej podpory určenej na činnosť organizácie so sídlom v Maďarsku, ktorá vykonáva činnosť podporujúcu prisťahovalectvo, nespĺňa požiadavku zákonnosti a predstavuje neodôvodnený zásah do práv na slobodu prejavu a združovania dotknutých mimovládnych organizácií;

| CB. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, zdôraznila, že legislatívne opatrenia stigmatizujú a kriminalizujú činnosti občianskej spoločnosti, ktoré by sa mali považovať za plne legitímne v demokratickej spoločnosti, a majú trvalý odrádzajúci účinok na mimovládne organizácie, a zároveň poznamenala, že niektoré právne ustanovenia sú mimoriadne vágne, svojvoľné a v praxi sa nevykonávajú; |
| --- | --- |

CB.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, zdôraznila, že legislatívne opatrenia stigmatizujú a kriminalizujú činnosti občianskej spoločnosti, ktoré by sa mali považovať za plne legitímne v demokratickej spoločnosti, a majú trvalý odrádzajúci účinok na mimovládne organizácie, a zároveň poznamenala, že niektoré právne ustanovenia sú mimoriadne vágne, svojvoľné a v praxi sa nevykonávajú;

| CC. | keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov vo svojej správe z 11. mája 2020 po návšteve Maďarska od 10. do 17. júla 2019 uviedol, že organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti práv migrantov v Maďarsku čelili viacerým prekážkam pri vykonávaní svojej legitímnej a dôležitej činnosti v dôsledku legislatívnych zmien, finančných obmedzení a iných operačných a praktických opatrení, ktoré prijali príslušné orgány; keďže osobitný spravodajca OSN okrem toho poznamenal, že niekoľko organizácií občianskej spoločnosti bolo vystavených očierňujúcim kampaniam, po ktorých v niektorých prípadoch nasledovali administratívne alebo trestné vyšetrovania; |
| --- | --- |

CC.

keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov vo svojej správe z 11. mája 2020 po návšteve Maďarska od 10. do 17. júla 2019 uviedol, že organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti práv migrantov v Maďarsku čelili viacerým prekážkam pri vykonávaní svojej legitímnej a dôležitej činnosti v dôsledku legislatívnych zmien, finančných obmedzení a iných operačných a praktických opatrení, ktoré prijali príslušné orgány; keďže osobitný spravodajca OSN okrem toho poznamenal, že niekoľko organizácií občianskej spoločnosti bolo vystavených očierňujúcim kampaniam, po ktorých v niektorých prípadoch nasledovali administratívne alebo trestné vyšetrovania;

Právo na rovnaké zaobchádzanie vrátane práv LGBTIQ osôb

| CD. | keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že maďarský komisár pre základné práva získal viac právomocí, ale jeho akreditácia bola na základe obáv týkajúcich sa jeho nezávislosti znížená; keďže Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva v správe a odporúčaniach z virtuálneho zasadnutia jej Podvýboru pre akreditáciu, ktoré sa konalo od 14. do 25. marca 2022, odporučila znížiť postavenie komisára pre základné práva na štatút B, keďže podvýbor nedostal písomné dôkazy potrebné na preukázanie toho, že komisár účinne vykonáva svoj mandát vo vzťahu k zraniteľným skupinám, ako sú etnické menšiny, LGBTIQ osoby, obhajcovia ľudských práv, utečenci a migranti, alebo v súvislosti s dôležitými otázkami ľudských práv, ako je pluralita médií, občiansky priestor a nezávislosť súdnictva; keďže podvýbor zastáva názor, že komisár koná spôsobom, ktorý vážne ohrozuje súlad s parížskymi zásadami týkajúcimi sa kritérií noriem pre medzinárodné inštitúcie pre ľudské práva; keďže podvýbor vzal na vedomie aj otázky týkajúce sa procesu výberu a vymenovania, ako aj pracovných vzťahov a spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a obhajcami ľudských práv; |
| --- | --- |

CD.

keďže 13. júla 2022 Komisia v kapitole o Maďarsku v správe o právnom štáte za rok 2022 uviedla, že maďarský komisár pre základné práva získal viac právomocí, ale jeho akreditácia bola na základe obáv týkajúcich sa jeho nezávislosti znížená; keďže Globálna aliancia národných inštitúcií pre ľudské práva v správe a odporúčaniach z virtuálneho zasadnutia jej Podvýboru pre akreditáciu, ktoré sa konalo od 14. do 25. marca 2022, odporučila znížiť postavenie komisára pre základné práva na štatút B, keďže podvýbor nedostal písomné dôkazy potrebné na preukázanie toho, že komisár účinne vykonáva svoj mandát vo vzťahu k zraniteľným skupinám, ako sú etnické menšiny, LGBTIQ osoby, obhajcovia ľudských práv, utečenci a migranti, alebo v súvislosti s dôležitými otázkami ľudských práv, ako je pluralita médií, občiansky priestor a nezávislosť súdnictva; keďže podvýbor zastáva názor, že komisár koná spôsobom, ktorý vážne ohrozuje súlad s parížskymi zásadami týkajúcimi sa kritérií noriem pre medzinárodné inštitúcie pre ľudské práva; keďže podvýbor vzal na vedomie aj otázky týkajúce sa procesu výberu a vymenovania, ako aj pracovných vzťahov a spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti a obhajcami ľudských práv;

| CE. | keďže 15. júna 2021 maďarský parlament prijal zákon pôvodne určený na boj proti pedofílii, ktorý po pozmeňujúcich návrhoch, ktoré predložili poslanci vládnucej strany Fidesz, obsahuje doložky, ktorými sa zakazuje zobrazovať maloletým homosexualitu a zmenu pohlavia; keďže zákon zakazuje, aby homosexualita a zmena pohlavia boli zahrnuté do sexuálnej výchovy, a stanovuje, že túto výchovu môžu teraz vyučovať len registrované organizácie; keďže zmeny zákona o obchodnej reklame a zákona o médiách si vyžadujú, aby sa reklamy a obsah, v ktorých sa vyskytujú LGBTI osoby, zaradili do kategórie V (t. j. neodporúčajú sa pre maloletých); keďže prepojenie sexuálnej orientácie a rodovej identity s trestnými činmi, ako je pedofília, je neprijateľné a vedie k ďalšej diskriminácii a stigmatizácii sexuálnych menšín; keďže v dôsledku vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa osobám mladším ako 18 rokov zakazuje alebo obmedzuje prístup k obsahu, ktorý zobrazuje tzv. „odlišnosť od sebaidentity zodpovedajúcej pohlaviu pri narodení, zmenu pohlavia alebo homosexualitu“, maďarská vláda vydala dekrét, ktorým sa kníhkupcom detskej literatúry nariaďuje baliť knihy a médiá zobrazujúce homosexualitu do „uzavretého obalu“ a zakazuje predaj kníh alebo médií zobrazujúcich vzťahy medzi osobami rovnakého pohlavia alebo rodové zmeny do 200 metrov od školy alebo kostola; keďže sa to týkalo knihy rozprávok pre deti Rozprávková krajina pre všetkých, ktorú vydalo združenie Labrisz; |
| --- | --- |

CE.

keďže 15. júna 2021 maďarský parlament prijal zákon pôvodne určený na boj proti pedofílii, ktorý po pozmeňujúcich návrhoch, ktoré predložili poslanci vládnucej strany Fidesz, obsahuje doložky, ktorými sa zakazuje zobrazovať maloletým homosexualitu a zmenu pohlavia; keďže zákon zakazuje, aby homosexualita a zmena pohlavia boli zahrnuté do sexuálnej výchovy, a stanovuje, že túto výchovu môžu teraz vyučovať len registrované organizácie; keďže zmeny zákona o obchodnej reklame a zákona o médiách si vyžadujú, aby sa reklamy a obsah, v ktorých sa vyskytujú LGBTI osoby, zaradili do kategórie V (t. j. neodporúčajú sa pre maloletých); keďže prepojenie sexuálnej orientácie a rodovej identity s trestnými činmi, ako je pedofília, je neprijateľné a vedie k ďalšej diskriminácii a stigmatizácii sexuálnych menšín; keďže v dôsledku vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa osobám mladším ako 18 rokov zakazuje alebo obmedzuje prístup k obsahu, ktorý zobrazuje tzv. „odlišnosť od sebaidentity zodpovedajúcej pohlaviu pri narodení, zmenu pohlavia alebo homosexualitu“, maďarská vláda vydala dekrét, ktorým sa kníhkupcom detskej literatúry nariaďuje baliť knihy a médiá zobrazujúce homosexualitu do „uzavretého obalu“ a zakazuje predaj kníh alebo médií zobrazujúcich vzťahy medzi osobami rovnakého pohlavia alebo rodové zmeny do 200 metrov od školy alebo kostola; keďže sa to týkalo knihy rozprávok pre deti Rozprávková krajina pre všetkých, ktorú vydalo združenie Labrisz;

| CF. | keďže 2. decembra 2021 sa Komisia rozhodla zaslať odôvodnené stanovisko maďarským orgánom, keďže uložením povinnosti poskytovať informácie o odchýlke od „tradičných rodových úloh“ Maďarsko obmedzuje slobodu prejavu autorov a vydavateľov kníh (článok 11 charty) a neodôvodnene diskriminuje na základe sexuálnej orientácie (článok 21 charty) a nesprávne uplatňuje pravidlá EÚ o nekalých obchodných praktikách podľa smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu (18); |
| --- | --- |

CF.

keďže 2. decembra 2021 sa Komisia rozhodla zaslať odôvodnené stanovisko maďarským orgánom, keďže uložením povinnosti poskytovať informácie o odchýlke od „tradičných rodových úloh“ Maďarsko obmedzuje slobodu prejavu autorov a vydavateľov kníh (článok 11 charty) a neodôvodnene diskriminuje na základe sexuálnej orientácie (článok 21 charty) a nesprávne uplatňuje pravidlá EÚ o nekalých obchodných praktikách podľa smernice 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu (18);

| CG. | keďže 15. júla 2022 sa Komisia rozhodla predložiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie v súvislosti s jeho vnútroštátnymi pravidlami, ktorými sa osobám mladším ako 18 rokov zakazuje alebo obmedzuje prístup k obsahu, ktorý zobrazuje tzv. „odlišnosť od sebaidentity zodpovedajúcej pohlaviu pri narodení, zmenu pohlavia alebo homosexualitu“; keďže Komisia dospela k záveru, že tieto pravidlá sú najmä v rozpore so smernicou 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení stanovených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (19), smernicou 2000/31/ES o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (20), ako aj v rozpore s ľudskou dôstojnosťou, slobodou prejavu a právom na informácie, právom na rešpektovanie súkromného života, ako aj právom na nediskrimináciu, ako sú zakotvené v článkoch 1, 7, 11 a 21 charty; keďže Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na závažnosť týchto porušení sú napadnuté ustanovenia taktiež v rozpore so spoločnými hodnotami stanovenými v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže 22. júna 2021 sa na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti 18 členských štátov EÚ pripojilo k vyhláseniu a namietalo proti prijatiu zákona; |
| --- | --- |

CG.

keďže 15. júla 2022 sa Komisia rozhodla predložiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie v súvislosti s jeho vnútroštátnymi pravidlami, ktorými sa osobám mladším ako 18 rokov zakazuje alebo obmedzuje prístup k obsahu, ktorý zobrazuje tzv. „odlišnosť od sebaidentity zodpovedajúcej pohlaviu pri narodení, zmenu pohlavia alebo homosexualitu“; keďže Komisia dospela k záveru, že tieto pravidlá sú najmä v rozpore so smernicou 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení stanovených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (19), smernicou 2000/31/ES o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (20), ako aj v rozpore s ľudskou dôstojnosťou, slobodou prejavu a právom na informácie, právom na rešpektovanie súkromného života, ako aj právom na nediskrimináciu, ako sú zakotvené v článkoch 1, 7, 11 a 21 charty; keďže Komisia takisto uviedla, že vzhľadom na závažnosť týchto porušení sú napadnuté ustanovenia taktiež v rozpore so spoločnými hodnotami stanovenými v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže 22. júna 2021 sa na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti 18 členských štátov EÚ pripojilo k vyhláseniu a namietalo proti prijatiu zákona;

| CH. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, opísala, že v Maďarsku sa zhoršuje situácia v oblasti rodovej rovnosti a práv žien, politické zastúpenie žien je výrazne nízke a vo vládnej politike sú otázky žien úzko spojené s rodinnými záležitosťami a orgány prestali vykonávať osobitnú stratégiu v oblasti rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

CH.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, opísala, že v Maďarsku sa zhoršuje situácia v oblasti rodovej rovnosti a práv žien, politické zastúpenie žien je výrazne nízke a vo vládnej politike sú otázky žien úzko spojené s rodinnými záležitosťami a orgány prestali vykonávať osobitnú stratégiu v oblasti rodovej rovnosti;

| CI. | keďže nezávislý expert OSN pre ochranu pred násilím a diskrimináciou z dôvodu sexuálnej orientácie a rodovej identity vo svojom vyhlásení z 29. apríla 2020 naliehavo vyzval Maďarsko, aby upustilo od navrhovaných právnych predpisov, ktoré by odopierali transrodovým a rodovo rôznorodým osobám právo na právne uznanie a sebaurčenie; |
| --- | --- |

CI.

keďže nezávislý expert OSN pre ochranu pred násilím a diskrimináciou z dôvodu sexuálnej orientácie a rodovej identity vo svojom vyhlásení z 29. apríla 2020 naliehavo vyzval Maďarsko, aby upustilo od navrhovaných právnych predpisov, ktoré by odopierali transrodovým a rodovo rôznorodým osobám právo na právne uznanie a sebaurčenie;

| CJ. | keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa vo svojich záverečných pripomienkach z 3. marca 2020 k 6. pravidelnej správe Maďarska vyzval maďarskú vládu, aby konala, prijala stratégiu a poskytovala informácie a podporu zraniteľným deťom vrátane osobitných opatrení zameraných na dievčatá, rómske deti, deti žiadajúce o azyl a migrujúce deti a lesbické, homosexuálne, bisexuálne, transrodové a intersexuálne deti; keďže výbor tiež vyjadril vážne obavy v súvislosti s tým, že deti so zdravotným postihnutím sú pripravené o rodiny a žijú v ústavoch, že maďarské orgány nemajú dostatočné opatrenia na ukončenie ústavnej starostlivosti a na podporu prístupu k zdravotnej starostlivosti, rehabilitačným službám a iným inkluzívnym činnostiam, že sú prípady sexuálneho zneužívania detí so zdravotným postihnutím a zlého zaobchádzania s nimi v ústavnej starostlivosti, že je nedostatok informácií o situácii rómskych detí so zdravotným postihnutím a že pretrváva stigmatizácia detí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

CJ.

keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa vo svojich záverečných pripomienkach z 3. marca 2020 k 6. pravidelnej správe Maďarska vyzval maďarskú vládu, aby konala, prijala stratégiu a poskytovala informácie a podporu zraniteľným deťom vrátane osobitných opatrení zameraných na dievčatá, rómske deti, deti žiadajúce o azyl a migrujúce deti a lesbické, homosexuálne, bisexuálne, transrodové a intersexuálne deti; keďže výbor tiež vyjadril vážne obavy v súvislosti s tým, že deti so zdravotným postihnutím sú pripravené o rodiny a žijú v ústavoch, že maďarské orgány nemajú dostatočné opatrenia na ukončenie ústavnej starostlivosti a na podporu prístupu k zdravotnej starostlivosti, rehabilitačným službám a iným inkluzívnym činnostiam, že sú prípady sexuálneho zneužívania detí so zdravotným postihnutím a zlého zaobchádzania s nimi v ústavnej starostlivosti, že je nedostatok informácií o situácii rómskych detí so zdravotným postihnutím a že pretrváva stigmatizácia detí so zdravotným postihnutím;

| CK. | keďže maďarský parlament prijal 5. mája 2020 uznesenie, ktorým odmietol ratifikáciu Dohovoru o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor); |
| --- | --- |

CK.

keďže maďarský parlament prijal 5. mája 2020 uznesenie, ktorým odmietol ratifikáciu Dohovoru o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor);

| CL. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku zo 16. júla 2020 vo veci Rana/Maďarsko konštatoval porušenie práva na rešpektovanie súkromného života v prípade transrodového muža z Iránu, ktorý získal azyl v Maďarsku, ale nemohol legálne zmeniť svoje pohlavie a meno v tejto krajine; keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 10. júna 2022 týkajúcom sa očakávaného zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku so znepokojením konštatoval, že maďarské orgány neprijali žiadne opatrenia na vytvorenie vhodného riešenia pre zákonne usadených štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o právne uznanie rodu; keďže okrem toho v máji 2020 maďarský parlament prijal právne predpisy, ktoré maďarským transrodovým osobám znemožnili právne uznanie rodu; |
| --- | --- |

CL.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku zo 16. júla 2020 vo veci Rana/Maďarsko konštatoval porušenie práva na rešpektovanie súkromného života v prípade transrodového muža z Iránu, ktorý získal azyl v Maďarsku, ale nemohol legálne zmeniť svoje pohlavie a meno v tejto krajine; keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 10. júna 2022 týkajúcom sa očakávaného zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku so znepokojením konštatoval, že maďarské orgány neprijali žiadne opatrenia na vytvorenie vhodného riešenia pre zákonne usadených štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o právne uznanie rodu; keďže okrem toho v máji 2020 maďarský parlament prijal právne predpisy, ktoré maďarským transrodovým osobám znemožnili právne uznanie rodu;

| CM. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení zo 14. júna 2021 naliehavo vyzvala maďarských poslancov, aby zamietli pozmeňujúce návrhy, ktorými sa zakazuje diskusia o sexuálnej a rodovej identite a rozmanitosti; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 13. decembra 2021 o zlučiteľnosti zákona LXXIX z roku 2021, ktorým sa menia určité zákony na ochranu detí, s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv dospela k záveru, že zmeny možno sotva považovať za zlučiteľné s Európskym dohovorom o ľudských právach a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv, a naliehavo vyzvala maďarské orgány, aby zrušili niekoľko ustanovení; |
| --- | --- |

CM.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení zo 14. júna 2021 naliehavo vyzvala maďarských poslancov, aby zamietli pozmeňujúce návrhy, ktorými sa zakazuje diskusia o sexuálnej a rodovej identite a rozmanitosti; keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 13. decembra 2021 o zlučiteľnosti zákona LXXIX z roku 2021, ktorým sa menia určité zákony na ochranu detí, s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv dospela k záveru, že zmeny možno sotva považovať za zlučiteľné s Európskym dohovorom o ľudských právach a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv, a naliehavo vyzvala maďarské orgány, aby zrušili niekoľko ustanovení;

| CN. | keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, odporučila, aby sa ústavná zmena týkajúca sa manželstva ako zväzku jedného muža a jednej ženy a doplnenie, že „matka je žena, otec je muž“, nevyužili ako príležitosť stiahnuť existujúce zákony o ochrane jednotlivcov, ktorí nie sú heterosexuálmi, ani zmeniť tieto zákony v ich neprospech; keďže Benátska komisia tiež odporučila, aby sa výklad a uplatňovanie ústavných zmien, najmä pri navrhovaní vykonávacích právnych predpisov, vykonávali tak, aby sa dôkladne uplatňovala zásada nediskriminácie z akýchkoľvek dôvodov vrátane sexuálnej orientácie a rodovej identity; keďže ďalej poznamenala, že pozmeňujúci návrh „Maďarsko chráni právo detí na sebaidentitu zodpovedajúcu ich pohlaviu pri narodení“ by sa mal zrušiť alebo upraviť, aby sa zabezpečilo, že nebude mať za následok odopretie práv transrodových osôb na právne uznanie ich získanej rodovej identity; |
| --- | --- |

CN.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 2. júla 2021 k ústavným zmenám, ktoré prijal maďarský parlament v decembri 2020, odporučila, aby sa ústavná zmena týkajúca sa manželstva ako zväzku jedného muža a jednej ženy a doplnenie, že „matka je žena, otec je muž“, nevyužili ako príležitosť stiahnuť existujúce zákony o ochrane jednotlivcov, ktorí nie sú heterosexuálmi, ani zmeniť tieto zákony v ich neprospech; keďže Benátska komisia tiež odporučila, aby sa výklad a uplatňovanie ústavných zmien, najmä pri navrhovaní vykonávacích právnych predpisov, vykonávali tak, aby sa dôkladne uplatňovala zásada nediskriminácie z akýchkoľvek dôvodov vrátane sexuálnej orientácie a rodovej identity; keďže ďalej poznamenala, že pozmeňujúci návrh „Maďarsko chráni právo detí na sebaidentitu zodpovedajúcu ich pohlaviu pri narodení“ by sa mal zrušiť alebo upraviť, aby sa zabezpečilo, že nebude mať za následok odopretie práv transrodových osôb na právne uznanie ich získanej rodovej identity;

| CO. | keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 18. októbra 2021 k zmenám zákona o rovnakom zaobchádzaní a podpore rovnakých príležitostí a zákona o komisárovi pre základné práva, ktorý maďarský parlament prijal v decembri 2020, uviedla, že existujú riziká spojené so zlúčením orgánov pre rovnosť s vnútroštátnymi inštitúciami pre ľudské práva vrátane, ale nie výlučne, rôznych tradícií, právnych postupov a prístupov, ktoré inštitúcie môžu mať, a poznamenala, že kolízia právomocí, ktoré už má komisár pre základné práva podľa zákona CXI, a právomoci, ktoré nadobudol ako nástupca maďarského orgánu pre rovnaké zaobchádzanie, je jasným dôkazom rizika, ktoré môže oslabiť účinnosť práce v oblasti podpory rovnosti a boja proti diskriminácii; |
| --- | --- |

CO.

keďže Benátska komisia vo svojom stanovisku z 18. októbra 2021 k zmenám zákona o rovnakom zaobchádzaní a podpore rovnakých príležitostí a zákona o komisárovi pre základné práva, ktorý maďarský parlament prijal v decembri 2020, uviedla, že existujú riziká spojené so zlúčením orgánov pre rovnosť s vnútroštátnymi inštitúciami pre ľudské práva vrátane, ale nie výlučne, rôznych tradícií, právnych postupov a prístupov, ktoré inštitúcie môžu mať, a poznamenala, že kolízia právomocí, ktoré už má komisár pre základné práva podľa zákona CXI, a právomoci, ktoré nadobudol ako nástupca maďarského orgánu pre rovnaké zaobchádzanie, je jasným dôkazom rizika, ktoré môže oslabiť účinnosť práce v oblasti podpory rovnosti a boja proti diskriminácii;

| CP. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 13. januára 2022 potvrdila, že je hlboko poľutovaniahodné, že maďarská vláda sa rozhodla uskutočniť národné referendum o prístupe detí k informáciám o otázkach sexuálnej orientácie a rodovej identity v ten istý deň ako parlamentné voľby, keďže to podporuje inštrumentalizáciu ľudských práv LGBTIQ osôb; keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že právny rámec referenda je vo veľkej miere nedostatočný a neposkytuje rovnaké podmienky pre referendové kampane, keďže nespĺňa kľúčové odporúčania podľa medzinárodných osvedčených postupov, a podľa novely z roku 2018 má vláda plné práva na kampaň, keď je iniciátorom referenda, čo je v rozpore s medzinárodnými osvedčenými postupmi, a orgány nie sú povinné poskytovať voličom objektívne informácie o otázkach referenda alebo o pozíciách navrhovateľov a oponentov, čo spochybňuje schopnosť voličov urobiť informované rozhodnutie; keďže referendum proti LGBTIQ osobám, ktoré sa v Maďarsku konalo 3. apríla 2022, bolo neplatné, keďže žiadna z možností („áno“ alebo „nie“) nezískala 50 % hlasov; keďže referendum bolo veľmi kritizované z dôvodu porušenia zásady nediskriminácie; |
| --- | --- |

CP.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom vyhlásení z 13. januára 2022 potvrdila, že je hlboko poľutovaniahodné, že maďarská vláda sa rozhodla uskutočniť národné referendum o prístupe detí k informáciám o otázkach sexuálnej orientácie a rodovej identity v ten istý deň ako parlamentné voľby, keďže to podporuje inštrumentalizáciu ľudských práv LGBTIQ osôb; keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že právny rámec referenda je vo veľkej miere nedostatočný a neposkytuje rovnaké podmienky pre referendové kampane, keďže nespĺňa kľúčové odporúčania podľa medzinárodných osvedčených postupov, a podľa novely z roku 2018 má vláda plné práva na kampaň, keď je iniciátorom referenda, čo je v rozpore s medzinárodnými osvedčenými postupmi, a orgány nie sú povinné poskytovať voličom objektívne informácie o otázkach referenda alebo o pozíciách navrhovateľov a oponentov, čo spochybňuje schopnosť voličov urobiť informované rozhodnutie; keďže referendum proti LGBTIQ osobám, ktoré sa v Maďarsku konalo 3. apríla 2022, bolo neplatné, keďže žiadna z možností („áno“ alebo „nie“) nezískala 50 % hlasov; keďže referendum bolo veľmi kritizované z dôvodu porušenia zásady nediskriminácie;

| CQ. | keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že ženy tvorili menej ako 20 % všetkých kandidátov, čo výrazne obmedzuje príležitosť na posilnenie nízkeho zastúpenia žien vo vnútroštátnej politike v Maďarsku; keďže podiel žien v maďarskom parlamente zvolených v roku 2022 je 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

keďže 29. júla 2022 medzinárodná volebná pozorovateľská misia OBSE vo svojej záverečnej správe zdôraznila, že ženy tvorili menej ako 20 % všetkých kandidátov, čo výrazne obmedzuje príležitosť na posilnenie nízkeho zastúpenia žien vo vnútroštátnej politike v Maďarsku; keďže podiel žien v maďarskom parlamente zvolených v roku 2022 je 14 %;

| CR. | keďže Výbor OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím v záverečných pripomienkach z 25. marca 2022 ku kombinovanej druhej a tretej správe Maďarska vyjadril obavy, že osoby so zdravotným postihnutím nemajú mechanizmus na rozhodovanie, a odporučil Maďarsku, aby zmenilo svoje právne predpisy s cieľom zabezpečiť, aby podporované rozhodovanie rešpektovalo dôstojnosť, autonómiu, vôľu a preferencie osôb so zdravotným postihnutím pri výkone ich právnej spôsobilosti; keďže výbor takisto odporučil Maďarsku, aby prepracovalo svoje opatrenia a presmerovalo svoje rozpočty na komunitné podporné služby, ako je osobná asistencia, s cieľom zabezpečiť nezávislý a rovnoprávny život v komunite pre ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

CR.

keďže Výbor OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím v záverečných pripomienkach z 25. marca 2022 ku kombinovanej druhej a tretej správe Maďarska vyjadril obavy, že osoby so zdravotným postihnutím nemajú mechanizmus na rozhodovanie, a odporučil Maďarsku, aby zmenilo svoje právne predpisy s cieľom zabezpečiť, aby podporované rozhodovanie rešpektovalo dôstojnosť, autonómiu, vôľu a preferencie osôb so zdravotným postihnutím pri výkone ich právnej spôsobilosti; keďže výbor takisto odporučil Maďarsku, aby prepracovalo svoje opatrenia a presmerovalo svoje rozpočty na komunitné podporné služby, ako je osobná asistencia, s cieľom zabezpečiť nezávislý a rovnoprávny život v komunite pre ľudí so zdravotným postihnutím;

Práva príslušníkov menšín vrátane Rómov a Židov a ochrana pred nenávistnými vyjadreniami voči týmto menšinám

| CS. | keďže Komisia sa 9. júna 2021 rozhodla zaslať Maďarsku formálnu výzvu, pretože vnútroštátne právne predpisy krajiny nie sú v úplnom súlade s pravidlami EÚ zakazujúcimi diskrimináciu podľa smernice Rady 2000/43/ES, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (21), a smernice Rady 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (22), v ktorých sa vyžaduje, aby členské štáty stanovili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za diskrimináciu; keďže k zásadnej zmene došlo v júli 2020, keď Maďarsko zmenilo vnútroštátny sankčný režim, čím sa súdom uložila povinnosť priznať morálnu náhradu za diskrimináciu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy len vo forme služieb odbornej prípravy alebo vzdelávania, a nie vo forme jednorazovej platby; keďže Európsky parlament opakovane vyzval členské štáty, aby bojovali proti protirómskemu zmýšľaniu prostredníctvom účinných legislatívnych a politických opatrení; |
| --- | --- |

CS.

keďže Komisia sa 9. júna 2021 rozhodla zaslať Maďarsku formálnu výzvu, pretože vnútroštátne právne predpisy krajiny nie sú v úplnom súlade s pravidlami EÚ zakazujúcimi diskrimináciu podľa smernice Rady 2000/43/ES, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (21), a smernice Rady 2000/78/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (22), v ktorých sa vyžaduje, aby členské štáty stanovili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za diskrimináciu; keďže k zásadnej zmene došlo v júli 2020, keď Maďarsko zmenilo vnútroštátny sankčný režim, čím sa súdom uložila povinnosť priznať morálnu náhradu za diskrimináciu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy len vo forme služieb odbornej prípravy alebo vzdelávania, a nie vo forme jednorazovej platby; keďže Európsky parlament opakovane vyzval členské štáty, aby bojovali proti protirómskemu zmýšľaniu prostredníctvom účinných legislatívnych a politických opatrení;

| CT. | keďže 2. decembra 2021 Komisia zaslala Maďarsku formálnu výzvu týkajúcu sa transpozície rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (23), pretože maďarský právny rámec nekriminalizuje verejné schvaľovanie, popieranie alebo hrubé zľahčovanie medzinárodných trestných činov a nezabezpečuje, aby sa rasistická a xenofóbna motivácia považovali za priťažujúcu okolnosť alebo aby vnútroštátne súdy takúto motiváciu brali do úvahy v prípade akéhokoľvek spáchaného trestného činu; |
| --- | --- |

CT.

keďže 2. decembra 2021 Komisia zaslala Maďarsku formálnu výzvu týkajúcu sa transpozície rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (23), pretože maďarský právny rámec nekriminalizuje verejné schvaľovanie, popieranie alebo hrubé zľahčovanie medzinárodných trestných činov a nezabezpečuje, aby sa rasistická a xenofóbna motivácia považovali za priťažujúcu okolnosť alebo aby vnútroštátne súdy takúto motiváciu brali do úvahy v prípade akéhokoľvek spáchaného trestného činu;

| CU. | keďže Výbor OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie v záverečných pripomienkach zo 6. júna 2019 k 18. až 25. pravidelnej správe Maďarska uviedol, že je hlboko znepokojený výskytom rasistických nenávistných prejavov voči Rómom, migrantom, utečencom, žiadateľom o azyl a iným menšinám, ktoré voči týmto skupinám podnecujú nenávisť a neznášanlivosť a niekedy podnecujú násilie, najmä zo strany vedúcich politikov a médií, a to aj na internete; keďže výbor bol obzvlášť hlboko znepokojený správami, že verejní činitelia, a to aj na najvyššej úrovni, vydali vyhlásenia, ktoré môžu podporovať rasovú nenávisť, najmä v rámci vládnej kampane proti prisťahovalcom a utečencom, ktorá sa začala v roku 2015, a prítomnosťou a pôsobením organizácií, ktoré podporujú rasovú nenávisť; keďže výbor síce berie na vedomie poskytnuté informácie o opatreniach prijatých na zlepšenie situácie Rómov, a to aj v oblasti zdravia a vzdelávania, ako aj prostredníctvom národnej stratégie sociálneho začlenenia z roku 2011, je však naďalej veľmi znepokojený pretrvávajúcou diskrimináciou Rómov, ako aj segregáciou a extrémnou chudobou, ktorým čelia; |
| --- | --- |

CU.

keďže Výbor OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie v záverečných pripomienkach zo 6. júna 2019 k 18. až 25. pravidelnej správe Maďarska uviedol, že je hlboko znepokojený výskytom rasistických nenávistných prejavov voči Rómom, migrantom, utečencom, žiadateľom o azyl a iným menšinám, ktoré voči týmto skupinám podnecujú nenávisť a neznášanlivosť a niekedy podnecujú násilie, najmä zo strany vedúcich politikov a médií, a to aj na internete; keďže výbor bol obzvlášť hlboko znepokojený správami, že verejní činitelia, a to aj na najvyššej úrovni, vydali vyhlásenia, ktoré môžu podporovať rasovú nenávisť, najmä v rámci vládnej kampane proti prisťahovalcom a utečencom, ktorá sa začala v roku 2015, a prítomnosťou a pôsobením organizácií, ktoré podporujú rasovú nenávisť; keďže výbor síce berie na vedomie poskytnuté informácie o opatreniach prijatých na zlepšenie situácie Rómov, a to aj v oblasti zdravia a vzdelávania, ako aj prostredníctvom národnej stratégie sociálneho začlenenia z roku 2011, je však naďalej veľmi znepokojený pretrvávajúcou diskrimináciou Rómov, ako aj segregáciou a extrémnou chudobou, ktorým čelia;

| CV. | keďže poradný výbor Rady Európy pre Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín vo svojom piatom stanovisku týkajúcom sa Maďarska prijatom 26. mája 2020 uviedol, že Maďarsko síce zachovalo svoju politiku podpory národnostných menšín založenú na pevnom legislatívnom rámci, ale naďalej je potrebné riešiť štrukturálne ťažkosti, ktorým Rómovia čelia vo všetkých oblastiach verejného a súkromného života vrátane vzdelávania, zamestnanosti, bývania a prístupu k zdravotnej starostlivosti; keďže výbor zdôraznil, že je potrebné prijať naliehavé opatrenia s cieľom napraviť situáciu Rómov, bojovať proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a podporovať inkluzívne a kvalitné vzdelávanie, a to aj v segregovaných oblastiach; keďže ďalej poukázal na to, že v znevýhodnených regiónoch je potrebná väčšia komplementárnosť medzi vnútroštátnymi a miestnymi politikami s cieľom poskytnúť dlhodobé riešenia problémov v oblasti zamestnanosti a bývania, pričom v prístupe k zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám naďalej existujú vážne praktické prekážky, najmä na úkor rómskych žien a detí; |
| --- | --- |

CV.

keďže poradný výbor Rady Európy pre Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín vo svojom piatom stanovisku týkajúcom sa Maďarska prijatom 26. mája 2020 uviedol, že Maďarsko síce zachovalo svoju politiku podpory národnostných menšín založenú na pevnom legislatívnom rámci, ale naďalej je potrebné riešiť štrukturálne ťažkosti, ktorým Rómovia čelia vo všetkých oblastiach verejného a súkromného života vrátane vzdelávania, zamestnanosti, bývania a prístupu k zdravotnej starostlivosti; keďže výbor zdôraznil, že je potrebné prijať naliehavé opatrenia s cieľom napraviť situáciu Rómov, bojovať proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a podporovať inkluzívne a kvalitné vzdelávanie, a to aj v segregovaných oblastiach; keďže ďalej poukázal na to, že v znevýhodnených regiónoch je potrebná väčšia komplementárnosť medzi vnútroštátnymi a miestnymi politikami s cieľom poskytnúť dlhodobé riešenia problémov v oblasti zamestnanosti a bývania, pričom v prístupe k zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám naďalej existujú vážne praktické prekážky, najmä na úkor rómskych žien a detí;

| CW. | keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 10. júna 2022 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Horváth a Kiss/Maďarsko pripomenul, že táto vec sa týka diskriminačného umiestňovania a nadmerného zastúpenia rómskych detí v osobitných školách pre deti s mentálnym postihnutím, a že štát má pozitívnu povinnosť zabrániť pretrvávaniu diskriminačných praktík; keďže výbor dôrazne zopakoval svoju výzvu orgánom, aby poskytli príklady preukazujúce účinnosť správnych a súdnych prostriedkov nápravy proti zisteniam odborných výborov a aby doplnili štatistické údaje poskytnuté v tejto súvislosti, naliehavo vyzval orgány, aby doplnili štatistické informácie o etnicky rozčlenené údaje o počte odvolaní podaných v prípadoch rómskych detí, a dôrazne zopakoval svoju výzvu orgánom, aby poskytli ďalšie informácie o všetkých príslušných postupoch u komisára pre základné práva; |
| --- | --- |

CW.

keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 10. júna 2022 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Horváth a Kiss/Maďarsko pripomenul, že táto vec sa týka diskriminačného umiestňovania a nadmerného zastúpenia rómskych detí v osobitných školách pre deti s mentálnym postihnutím, a že štát má pozitívnu povinnosť zabrániť pretrvávaniu diskriminačných praktík; keďže výbor dôrazne zopakoval svoju výzvu orgánom, aby poskytli príklady preukazujúce účinnosť správnych a súdnych prostriedkov nápravy proti zisteniam odborných výborov a aby doplnili štatistické údaje poskytnuté v tejto súvislosti, naliehavo vyzval orgány, aby doplnili štatistické informácie o etnicky rozčlenené údaje o počte odvolaní podaných v prípadoch rómskych detí, a dôrazne zopakoval svoju výzvu orgánom, aby poskytli ďalšie informácie o všetkých príslušných postupoch u komisára pre základné práva;

| CX. | keďže stále prebieha dohľad nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Balázs/Maďarsko v súvislosti s porušovaním zákazu diskriminácie v spojení so zákazom neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania z dôvodu, že orgány nevykonali účinné vyšetrovanie otázky možných rasových motívov zlého zaobchádzania s rómskymi žiadateľmi zo strany orgánov presadzovania práva; |
| --- | --- |

CX.

keďže stále prebieha dohľad nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Balázs/Maďarsko v súvislosti s porušovaním zákazu diskriminácie v spojení so zákazom neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania z dôvodu, že orgány nevykonali účinné vyšetrovanie otázky možných rasových motívov zlého zaobchádzania s rómskymi žiadateľmi zo strany orgánov presadzovania práva;

| CY. | keďže vedúci predstavitelia politických skupín Európskeho parlamentu prijali 29. júla 2022 vyhlásenie, v ktorom odsúdili otvorene rasistické vyhlásenia premiéra Viktora Orbána o tom, že sa nechcú stať „národom zmiešanej rasy“, a zdôraznili, že tieto vyhlásenia sú v rozpore s našimi hodnotami, ktoré sú zakotvené aj v zmluvách EÚ; |
| --- | --- |

CY.

keďže vedúci predstavitelia politických skupín Európskeho parlamentu prijali 29. júla 2022 vyhlásenie, v ktorom odsúdili otvorene rasistické vyhlásenia premiéra Viktora Orbána o tom, že sa nechcú stať „národom zmiešanej rasy“, a zdôraznili, že tieto vyhlásenia sú v rozpore s našimi hodnotami, ktoré sú zakotvené aj v zmluvách EÚ;

Základné práva migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov

| CZ. | keďže Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku z 19. marca 2020 vo veci C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) rozhodol, že smernica 2013/32/EÚ o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (24) bráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá umožňuje zamietnuť žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustnú z dôvodu, že žiadateľ prišiel na územie dotknutého členského štátu cez štát, v ktorom táto osoba nebola vystavená prenasledovaniu alebo riziku vážnej ujmy, alebo v ktorom je zaručená dostatočná úroveň ochrany; keďže Súdny dvor dospel k záveru, že smernica bráni aj vnútroštátnej právnej úprave, ktorá stanovuje lehotu ôsmich dní, v rámci ktorej súd skúmajúci odvolanie proti rozhodnutiu, ktorým sa zamieta žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustná, má vydať rozhodnutie, ak tento súd nie je schopný v danej lehote zabezpečiť účinnosť hmotnoprávnych pravidiel a procesných záruk, ktoré žiadateľovi priznáva právo EÚ; |
| --- | --- |

CZ.

keďže Súdny dvor EÚ vo svojom rozsudku z 19. marca 2020 vo veci C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) rozhodol, že smernica 2013/32/EÚ o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (24) bráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá umožňuje zamietnuť žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustnú z dôvodu, že žiadateľ prišiel na územie dotknutého členského štátu cez štát, v ktorom táto osoba nebola vystavená prenasledovaniu alebo riziku vážnej ujmy, alebo v ktorom je zaručená dostatočná úroveň ochrany; keďže Súdny dvor dospel k záveru, že smernica bráni aj vnútroštátnej právnej úprave, ktorá stanovuje lehotu ôsmich dní, v rámci ktorej súd skúmajúci odvolanie proti rozhodnutiu, ktorým sa zamieta žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustná, má vydať rozhodnutie, ak tento súd nie je schopný v danej lehote zabezpečiť účinnosť hmotnoprávnych pravidiel a procesných záruk, ktoré žiadateľovi priznáva právo EÚ;

| DA. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 2. apríla 2020 v spojených veciach C-715/17, C-718/17 a C-719/17 vrátane veci Komisia/Maďarsko (dočasný mechanizmus premiestnenia žiadateľov o medzinárodnú ochranu) rozhodol, že Maďarsko si tým, že neuvádza v pravidelných intervaloch a aspoň každé tri mesiace primeraný počet žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí môžu byť rýchlo premiestnení na jeho územie, od 25. decembra 2015 neplní povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 5 ods. 2 rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 (25), a v dôsledku toho si nesplnilo svoje povinnosti premiestnenia podľa článku 5 ods. 4 až 11 uvedeného rozhodnutia; |
| --- | --- |

DA.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 2. apríla 2020 v spojených veciach C-715/17, C-718/17 a C-719/17 vrátane veci Komisia/Maďarsko (dočasný mechanizmus premiestnenia žiadateľov o medzinárodnú ochranu) rozhodol, že Maďarsko si tým, že neuvádza v pravidelných intervaloch a aspoň každé tri mesiace primeraný počet žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí môžu byť rýchlo premiestnení na jeho územie, od 25. decembra 2015 neplní povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 5 ods. 2 rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 (25), a v dôsledku toho si nesplnilo svoje povinnosti premiestnenia podľa článku 5 ods. 4 až 11 uvedeného rozhodnutia;

| DB. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 14. mája 2020 v spojených veciach C-924/19 PPU a C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság a Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, rozhodol, že smernica 2008/115/ES o spoločných normách a postupoch v členských štátoch na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (26), a smernica 2013/33/EÚ, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (27), znamenajú, že povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny neustále sa zdržiavať v tranzitnom priestore, ktorého obvod je obmedzený a zatvorený a v rámci ktorého je pohyb tohto štátneho príslušníka obmedzený a monitorovaný a ktorý táto osoba nemôže z vlastnej vôle legálne opustiť v žiadnom smere, predstavuje zbavenie slobody, ktoré sa charakterizuje ako „zaistenie“ v zmysle uvedených smerníc; keďže Súdny dvor uviedol, že právo EÚ bráni viacerým ustanoveniam maďarských právnych predpisov; |
| --- | --- |

DB.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 14. mája 2020 v spojených veciach C-924/19 PPU a C-925/19 PPU, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság a Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, rozhodol, že smernica 2008/115/ES o spoločných normách a postupoch v členských štátoch na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (26), a smernica 2013/33/EÚ, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (27), znamenajú, že povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny neustále sa zdržiavať v tranzitnom priestore, ktorého obvod je obmedzený a zatvorený a v rámci ktorého je pohyb tohto štátneho príslušníka obmedzený a monitorovaný a ktorý táto osoba nemôže z vlastnej vôle legálne opustiť v žiadnom smere, predstavuje zbavenie slobody, ktoré sa charakterizuje ako „zaistenie“ v zmysle uvedených smerníc; keďže Súdny dvor uviedol, že právo EÚ bráni viacerým ustanoveniam maďarských právnych predpisov;

| DC. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 17. decembra 2020 vo veci C-808/18 Komisia/Maďarsko (Accueil des demandeurs de protection internationale) rozhodol, že Maďarsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú zo smerníc 2008/115/ES, 2013/32/EÚ a 2013/33/EÚ, tým, že: i) stanovilo, že žiadosti o medzinárodnú ochranu od štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti sa môžu podávať len v tranzitných priestoroch Röszke a Tompa, pričom výrazne obmedzilo počet žiadateľov, ktorým je denne povolený vstup do týchto tranzitných priestorov; ii) zaviedlo systém systematického zaistenia žiadateľov o medzinárodnú ochranu v tranzitných priestoroch Röszke a Tompa; iii) umožnilo odsun všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na jeho území, bez dodržania postupov a záruk stanovených v acquis; a iv) podmienilo výkon práva žiadateľov o medzinárodnú ochranu zostať na jeho území podmienkami, ktoré sú v rozpore s právom EÚ; keďže 27. januára 2021 Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) oznámila pozastavenie svojej činnosti v Maďarsku v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie; keďže 12. novembra 2021 sa Komisia rozhodla postúpiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie za to, že nevykonalo rozsudok, a požiadala Súdny dvor, aby nariadil zaplatenie peňažných sankcií (vec C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 17. decembra 2020 vo veci C-808/18 Komisia/Maďarsko (Accueil des demandeurs de protection internationale) rozhodol, že Maďarsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú zo smerníc 2008/115/ES, 2013/32/EÚ a 2013/33/EÚ, tým, že: i) stanovilo, že žiadosti o medzinárodnú ochranu od štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti sa môžu podávať len v tranzitných priestoroch Röszke a Tompa, pričom výrazne obmedzilo počet žiadateľov, ktorým je denne povolený vstup do týchto tranzitných priestorov; ii) zaviedlo systém systematického zaistenia žiadateľov o medzinárodnú ochranu v tranzitných priestoroch Röszke a Tompa; iii) umožnilo odsun všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na jeho území, bez dodržania postupov a záruk stanovených v acquis; a iv) podmienilo výkon práva žiadateľov o medzinárodnú ochranu zostať na jeho území podmienkami, ktoré sú v rozpore s právom EÚ; keďže 27. januára 2021 Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) oznámila pozastavenie svojej činnosti v Maďarsku v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie; keďže 12. novembra 2021 sa Komisia rozhodla postúpiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie za to, že nevykonalo rozsudok, a požiadala Súdny dvor, aby nariadil zaplatenie peňažných sankcií (vec C-123/22);

| DD. | keďže Komisia sa 9. júna 2021 rozhodla zaslať maďarským orgánom formálnu výzvu a odôvodnené stanovisko za to, že v plnej miere netransponovali smernicu 2013/32/EÚ, pokiaľ ide o ustanovenia o osobnom pohovore, lekárskom vyšetrení, zárukách pre deti a dospievajúcich bez sprievodu a o konaní o azyle; |
| --- | --- |

DD.

keďže Komisia sa 9. júna 2021 rozhodla zaslať maďarským orgánom formálnu výzvu a odôvodnené stanovisko za to, že v plnej miere netransponovali smernicu 2013/32/EÚ, pokiaľ ide o ustanovenia o osobnom pohovore, lekárskom vyšetrení, zárukách pre deti a dospievajúcich bez sprievodu a o konaní o azyle;

| DE. | keďže 15. júla 2021 sa Komisia rozhodla postúpiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie, pretože sa domnieva, že nové konanie o azyle je nezlučiteľné s článkom 6 smernice 2013/32/EÚ vykladanom v zmysle článku 18 charty (vec C-823/21 Komisia/Maďarsko); |
| --- | --- |

DE.

keďže 15. júla 2021 sa Komisia rozhodla postúpiť prípad Maďarska Súdnemu dvoru Európskej únie, pretože sa domnieva, že nové konanie o azyle je nezlučiteľné s článkom 6 smernice 2013/32/EÚ vykladanom v zmysle článku 18 charty (vec C-823/21 Komisia/Maďarsko);

| DF. | keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 16. novembra 2021 vo veci C-821/19 Komisia/Maďarsko (Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile) rozhodol, že Maďarsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z: i) článku 33 ods. 2 smernice 2013/32/EÚ tým, že povolilo zamietnuť žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustnú z dôvodu, že žiadateľ prišiel na jeho územie cez štát, v ktorom táto osoba nebola vystavená prenasledovaniu alebo riziku vážnej ujmy, alebo v ktorom je zaručená dostatočná úroveň ochrany; ii) článku 8 ods. 2 a článku 22 ods. 1 smernice 2013/32/EÚ, ako aj z článku 10 ods. 4 smernice 2013/33/EÚ tým, že vo svojom vnútroštátnom práve kriminalizuje konanie každej osoby, ktorá v súvislosti s organizačnou činnosťou poskytuje pomoc pri zostavení alebo podaní žiadosti o azyl na jeho území, ak možno bez akejkoľvek dôvodnej pochybnosti preukázať, že táto osoba vedela o tom, že túto žiadosť podľa tohto práva nemožno prijať; a iii) článku 8 ods. 2, článku 12 ods. 1 písm. c) a článku 22 ods. 1 smernice 2013/32/EÚ a z článku 10 ods. 4 smernice 2013/33/EÚ tým, že každej osobe podozrivej zo spáchania takéhoto trestného činu bráni v prístupe k jeho vonkajším hraniciam; |
| --- | --- |

DF.

keďže Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku zo 16. novembra 2021 vo veci C-821/19 Komisia/Maďarsko (Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile) rozhodol, že Maďarsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z: i) článku 33 ods. 2 smernice 2013/32/EÚ tým, že povolilo zamietnuť žiadosť o medzinárodnú ochranu ako neprípustnú z dôvodu, že žiadateľ prišiel na jeho územie cez štát, v ktorom táto osoba nebola vystavená prenasledovaniu alebo riziku vážnej ujmy, alebo v ktorom je zaručená dostatočná úroveň ochrany; ii) článku 8 ods. 2 a článku 22 ods. 1 smernice 2013/32/EÚ, ako aj z článku 10 ods. 4 smernice 2013/33/EÚ tým, že vo svojom vnútroštátnom práve kriminalizuje konanie každej osoby, ktorá v súvislosti s organizačnou činnosťou poskytuje pomoc pri zostavení alebo podaní žiadosti o azyl na jeho území, ak možno bez akejkoľvek dôvodnej pochybnosti preukázať, že táto osoba vedela o tom, že túto žiadosť podľa tohto práva nemožno prijať; a iii) článku 8 ods. 2, článku 12 ods. 1 písm. c) a článku 22 ods. 1 smernice 2013/32/EÚ a z článku 10 ods. 4 smernice 2013/33/EÚ tým, že každej osobe podozrivej zo spáchania takéhoto trestného činu bráni v prístupe k jeho vonkajším hraniciam;

| DG. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, konštatovala, že postoj, ktorý zaujíma maďarská vláda od roku 2015 voči prisťahovalectvu a žiadateľom o azyl, viedol k legislatívnemu rámcu, ktorý oslabuje prijímanie žiadateľov o azyl a integráciu uznaných utečencov stanovené v medzinárodných záväzkoch v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

DG.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojej správe z 21. mája 2019 po návšteve Maďarska, ktorá sa konala od 4. do 8. februára 2019, konštatovala, že postoj, ktorý zaujíma maďarská vláda od roku 2015 voči prisťahovalectvu a žiadateľom o azyl, viedol k legislatívnemu rámcu, ktorý oslabuje prijímanie žiadateľov o azyl a integráciu uznaných utečencov stanovené v medzinárodných záväzkoch v oblasti ľudských práv;

| DH. | keďže Európsky výbor na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu vo svojej správe zo 17. marca 2020 o návšteve Maďarska v roku 2018 zdôraznil, že od ad hoc návštevy výboru v roku 2017 sa na zavedenie účinných záruk na zabránenie zlému zaobchádzaniu s osobami, ktoré príslušníci maďarskej polície vracali cez hraničné oplotenie do Srbska, nevykonalo nič, a bolo tiež zrejmé, že stále neexistujú žiadne právne prostriedky nápravy, ktoré by takýmto osobám mohli poskytnúť účinnú ochranu pred ich núteným odsunom a/alebo vyhostením alebo vrátením vrátane reťazového vyhostenia alebo vrátenia; |
| --- | --- |

DH.

keďže Európsky výbor na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu vo svojej správe zo 17. marca 2020 o návšteve Maďarska v roku 2018 zdôraznil, že od ad hoc návštevy výboru v roku 2017 sa na zavedenie účinných záruk na zabránenie zlému zaobchádzaniu s osobami, ktoré príslušníci maďarskej polície vracali cez hraničné oplotenie do Srbska, nevykonalo nič, a bolo tiež zrejmé, že stále neexistujú žiadne právne prostriedky nápravy, ktoré by takýmto osobám mohli poskytnúť účinnú ochranu pred ich núteným odsunom a/alebo vyhostením alebo vrátením vrátane reťazového vyhostenia alebo vrátenia;

| DI. | keďže Výbor OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie v záverečných pripomienkach zo 6. júna 2019 k 18. až 25. pravidelnej správe Maďarska vyjadril znepokojenie nad alarmujúcou situáciou žiadateľov o azyl, utečencov a migrantov a nad správami o tom, že zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia nie je v plnej miere dodržiavaná v právnych predpisoch ani v praxi; keďže výbor tiež vyjadril hlboké znepokojenie nad údajným nadmerným použitím sily a násilia zo strany príslušníkov orgánov presadzovania práva voči štátnym príslušníkom tretích krajín nájdeným kdekoľvek v Maďarsku, pričom tí, ktorí sa nachádzajú v blízkosti hraníc so Srbskom, sú vytláčaní, čo má za následok zranenia a ublíženia na zdraví; |
| --- | --- |

DI.

keďže Výbor OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie v záverečných pripomienkach zo 6. júna 2019 k 18. až 25. pravidelnej správe Maďarska vyjadril znepokojenie nad alarmujúcou situáciou žiadateľov o azyl, utečencov a migrantov a nad správami o tom, že zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia nie je v plnej miere dodržiavaná v právnych predpisoch ani v praxi; keďže výbor tiež vyjadril hlboké znepokojenie nad údajným nadmerným použitím sily a násilia zo strany príslušníkov orgánov presadzovania práva voči štátnym príslušníkom tretích krajín nájdeným kdekoľvek v Maďarsku, pričom tí, ktorí sa nachádzajú v blízkosti hraníc so Srbskom, sú vytláčaní, čo má za následok zranenia a ublíženia na zdraví;

| DJ. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 2. marca 2021 vo veci R. R. a i./Maďarsko konštatoval, že nedostatok potravín poskytovaných prvému žiadateľovi (R. R.) a podmienky pobytu ostatných žiadateľov (tehotná žena a deti) viedli k porušeniu zákazu neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania; keďže ESĽP tiež konštatoval, že pobyt žiadateľov v tranzitnom priestore predstavoval de facto pozbavenie slobody a že absencia akéhokoľvek formálneho rozhodnutia orgánov a akéhokoľvek konania, na základe ktorého by súd mohol rýchlo rozhodnúť o zákonnosti ich zaistenia, viedla k porušeniu práva na slobodu a bezpečnosť; keďže ESĽP dospel k podobným záverom vo svojich rozsudkoch z 24. februára 2022 vo veci M. B. K. a i./Maďarsko a z 2. júna 2022 vo veci H. M. a i./Maďarsko; keďže zvýšený dohľad nad výkonom týchto rozsudkov stále prebieha; |
| --- | --- |

DJ.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 2. marca 2021 vo veci R. R. a i./Maďarsko konštatoval, že nedostatok potravín poskytovaných prvému žiadateľovi (R. R.) a podmienky pobytu ostatných žiadateľov (tehotná žena a deti) viedli k porušeniu zákazu neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania; keďže ESĽP tiež konštatoval, že pobyt žiadateľov v tranzitnom priestore predstavoval de facto pozbavenie slobody a že absencia akéhokoľvek formálneho rozhodnutia orgánov a akéhokoľvek konania, na základe ktorého by súd mohol rýchlo rozhodnúť o zákonnosti ich zaistenia, viedla k porušeniu práva na slobodu a bezpečnosť; keďže ESĽP dospel k podobným záverom vo svojich rozsudkoch z 24. februára 2022 vo veci M. B. K. a i./Maďarsko a z 2. júna 2022 vo veci H. M. a i./Maďarsko; keďže zvýšený dohľad nad výkonom týchto rozsudkov stále prebieha;

| DK. | keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov vo svojej správe z 11. mája 2020 po návšteve Maďarska v roku 2019 zopakoval svoju výzvu maďarskej vláde na zmysluplné prehodnotenie súčasnej situácie a migračných politík Maďarska a uviedol, že Maďarsko by malo ukončiť tzv. krízovú situáciu, ktorá nezodpovedá realite a má závažný negatívny vplyv na ľudské práva migrantov, žiadateľov o azyl, slobodu organizácií občianskej spoločnosti a právomoc súdnictva, ako aj zrušiť všetky ostatné reštriktívne opatrenia s podobnými prvkami a dôsledkami; |
| --- | --- |

DK.

keďže osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov vo svojej správe z 11. mája 2020 po návšteve Maďarska v roku 2019 zopakoval svoju výzvu maďarskej vláde na zmysluplné prehodnotenie súčasnej situácie a migračných politík Maďarska a uviedol, že Maďarsko by malo ukončiť tzv. krízovú situáciu, ktorá nezodpovedá realite a má závažný negatívny vplyv na ľudské práva migrantov, žiadateľov o azyl, slobodu organizácií občianskej spoločnosti a právomoc súdnictva, ako aj zrušiť všetky ostatné reštriktívne opatrenia s podobnými prvkami a dôsledkami;

| DL. | keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 8. júla 2021 vo veci Shahzad/Maďarsko konštatoval, že voči žiadateľovi bolo uplatnené „kolektívne“ vyhostenie, pretože orgány nezistili jeho individuálnu situáciu a neuviedli pravé a skutočné spôsoby vstupu do Maďarska, že vyhostenie nebolo výsledkom jeho konania a žiadateľ nemal k dispozícii žiadny dostatočný prostriedok nápravy; keďže zvýšený dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha; |
| --- | --- |

DL.

keďže ESĽP vo svojom rozsudku z 8. júla 2021 vo veci Shahzad/Maďarsko konštatoval, že voči žiadateľovi bolo uplatnené „kolektívne“ vyhostenie, pretože orgány nezistili jeho individuálnu situáciu a neuviedli pravé a skutočné spôsoby vstupu do Maďarska, že vyhostenie nebolo výsledkom jeho konania a žiadateľ nemal k dispozícii žiadny dostatočný prostriedok nápravy; keďže zvýšený dohľad nad výkonom tohto rozsudku stále prebieha;

| DM. | keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 2. decembra 2021 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Ilias a Ahmed/Maďarsko pripomenul, že táto vec sa týka porušenia procesnej povinnosti podľa článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach posúdiť riziko zlého zaobchádzania pred vyhostením žiadateľov o azyl do Srbska tým, že sa opiera o všeobecnú domnienku „bezpečnej tretej krajiny“, s hlbokým poľutovaním poznamenal, že neboli prijaté žiadne kroky na vykonanie potrebného prehodnotenia legislatívnej domnienky „bezpečnej tretej krajiny“ vo vzťahu k Srbsku, a dôrazne zopakoval svoju výzvu, aby sa vykonalo takéto opätovné posúdenie bez ďalšieho odkladu a v súlade s požiadavkami judikatúry ESĽP a aby boli uvedené jeho dôvody a výsledky; keďže výbor tiež s vážnym znepokojením poznamenal, že napriek obavám vyjadreným v jeho predchádzajúcom rozhodnutí prax nútených návratov bez riadneho postupu pokračovala, a dôrazne zopakoval svoju výzvu maďarským orgánom, aby v plnej miere dodržiavali požiadavky vyplývajúce z rozsudku ESĽP a zabezpečili, aby sa nútené návraty riadili riadnymi postupmi a zárukami, najmä pokiaľ ide o právo každej osoby požiadať o azyl, ako je stanovené v medzinárodnom práve; |
| --- | --- |

DM.

keďže Výbor ministrov Rady Európy vo svojom rozhodnutí z 2. decembra 2021 týkajúcom sa prebiehajúceho zvýšeného dohľadu nad výkonom rozsudku ESĽP vo veci Ilias a Ahmed/Maďarsko pripomenul, že táto vec sa týka porušenia procesnej povinnosti podľa článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach posúdiť riziko zlého zaobchádzania pred vyhostením žiadateľov o azyl do Srbska tým, že sa opiera o všeobecnú domnienku „bezpečnej tretej krajiny“, s hlbokým poľutovaním poznamenal, že neboli prijaté žiadne kroky na vykonanie potrebného prehodnotenia legislatívnej domnienky „bezpečnej tretej krajiny“ vo vzťahu k Srbsku, a dôrazne zopakoval svoju výzvu, aby sa vykonalo takéto opätovné posúdenie bez ďalšieho odkladu a v súlade s požiadavkami judikatúry ESĽP a aby boli uvedené jeho dôvody a výsledky; keďže výbor tiež s vážnym znepokojením poznamenal, že napriek obavám vyjadreným v jeho predchádzajúcom rozhodnutí prax nútených návratov bez riadneho postupu pokračovala, a dôrazne zopakoval svoju výzvu maďarským orgánom, aby v plnej miere dodržiavali požiadavky vyplývajúce z rozsudku ESĽP a zabezpečili, aby sa nútené návraty riadili riadnymi postupmi a zárukami, najmä pokiaľ ide o právo každej osoby požiadať o azyl, ako je stanovené v medzinárodnom práve;

| DN. | keďže dohľad nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Nabil a i./Maďarsko týkajúcich sa porušovania práva žiadateľov o azyl na slobodu a bezpečnosť z dôvodu ich zaistenia až do posúdenia dôvodnosti ich žiadostí o azyl stále prebieha; |
| --- | --- |

DN.

keďže dohľad nad výkonom rozsudkov ESĽP vo veci Nabil a i./Maďarsko týkajúcich sa porušovania práva žiadateľov o azyl na slobodu a bezpečnosť z dôvodu ich zaistenia až do posúdenia dôvodnosti ich žiadostí o azyl stále prebieha;

| DO. | keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom príspevku z 12. augusta 2022 adresovanom Výboru ministrov Rady Európy uviedla, že prístup ku konaniu o azyle a k vecnému a individuálnemu posúdeniu rizík sa v Maďarsku stal prakticky nemožným z dôvodu po sebe nasledujúcich a prekrývajúcich sa opatrení, ktoré vláda prijala od roku 2015; keďže potenciálnym žiadateľom o azyl je buď odopretý legálny vstup na územie, alebo musia až na niekoľko výnimiek opustiť Maďarsko a podrobiť sa predbežnému prevereniu v rámci veľvyslanectva predtým, ako budú môcť podať žiadosť o medzinárodnú ochranu; keďže toto postupné rušenie azylového systému neustále sprevádza a podporuje tvrdý protimigračný diskurz maďarskej vlády, ktorý ešte viac oslabuje prijímanie a ochranu utečencov a žiadateľov o azyl v krajine; |
| --- | --- |

DO.

keďže komisárka Rady Európy pre ľudské práva vo svojom príspevku z 12. augusta 2022 adresovanom Výboru ministrov Rady Európy uviedla, že prístup ku konaniu o azyle a k vecnému a individuálnemu posúdeniu rizík sa v Maďarsku stal prakticky nemožným z dôvodu po sebe nasledujúcich a prekrývajúcich sa opatrení, ktoré vláda prijala od roku 2015; keďže potenciálnym žiadateľom o azyl je buď odopretý legálny vstup na územie, alebo musia až na niekoľko výnimiek opustiť Maďarsko a podrobiť sa predbežnému prevereniu v rámci veľvyslanectva predtým, ako budú môcť podať žiadosť o medzinárodnú ochranu; keďže toto postupné rušenie azylového systému neustále sprevádza a podporuje tvrdý protimigračný diskurz maďarskej vlády, ktorý ešte viac oslabuje prijímanie a ochranu utečencov a žiadateľov o azyl v krajine;

Hospodárske a sociálne práva

| DP. | keďže Rada vo svojom odporúčaní z 12. júla 2022, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2022, odporučila pokračovať v integrácii najzraniteľnejších skupín do trhu práce, najmä prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností, a predĺžiť trvanie dávok v nezamestnanosti s cieľom zlepšiť primeranosť sociálnej pomoci a zabezpečiť prístup k základným službám a primeranému bývaniu pre všetkých; keďže odporučila zlepšiť výsledky vzdelávania a zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na kvalitnom hlavnom vzdelávaní a zlepšiť prístup ku kvalitným službám preventívnej a primárnej starostlivosti; |
| --- | --- |

DP.

keďže Rada vo svojom odporúčaní z 12. júla 2022, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2022, odporučila pokračovať v integrácii najzraniteľnejších skupín do trhu práce, najmä prostredníctvom zvyšovania úrovne zručností, a predĺžiť trvanie dávok v nezamestnanosti s cieľom zlepšiť primeranosť sociálnej pomoci a zabezpečiť prístup k základným službám a primeranému bývaniu pre všetkých; keďže odporučila zlepšiť výsledky vzdelávania a zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na kvalitnom hlavnom vzdelávaní a zlepšiť prístup ku kvalitným službám preventívnej a primárnej starostlivosti;

| DQ. | keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa v záverečných pripomienkach z 3. marca 2020 k šiestej pravidelnej správe Maďarska odporučil Maďarsku, aby naďalej investovalo do opatrení na odstránenie chudoby, aby osobitnú pozornosť venovalo rómskym deťom a deťom žijúcim v sociálno-ekonomicky znevýhodnených oblastiach, a vyjadril vážne obavy v súvislosti s počtom študentov, ktorí predčasne opúšťajú školu, pričom väčšina z nich pochádza zo znevýhodneného prostredia, a prideľovaním verejných škôl náboženským komunitám, čo môže prispieť k segregácii založenej na náboženstve a viere, pokračujúcou segregáciou rómskych detí vo vzdelávaní, rozdielmi vo vzdelávaní medzi rómskymi a nerómskymi deťmi, nedostatkom oficiálnych údajov o rómskych deťoch vo vzdelávaní, šikanovaním, zneužívaním a vylúčením, ktorým čelia deti v školách, najmä LGBTI deti, a používaním metód disciplíny v školách, ktoré nechránia deti pred fyzickým a duševným násilím; |
| --- | --- |

DQ.

keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa v záverečných pripomienkach z 3. marca 2020 k šiestej pravidelnej správe Maďarska odporučil Maďarsku, aby naďalej investovalo do opatrení na odstránenie chudoby, aby osobitnú pozornosť venovalo rómskym deťom a deťom žijúcim v sociálno-ekonomicky znevýhodnených oblastiach, a vyjadril vážne obavy v súvislosti s počtom študentov, ktorí predčasne opúšťajú školu, pričom väčšina z nich pochádza zo znevýhodneného prostredia, a prideľovaním verejných škôl náboženským komunitám, čo môže prispieť k segregácii založenej na náboženstve a viere, pokračujúcou segregáciou rómskych detí vo vzdelávaní, rozdielmi vo vzdelávaní medzi rómskymi a nerómskymi deťmi, nedostatkom oficiálnych údajov o rómskych deťoch vo vzdelávaní, šikanovaním, zneužívaním a vylúčením, ktorým čelia deti v školách, najmä LGBTI deti, a používaním metód disciplíny v školách, ktoré nechránia deti pred fyzickým a duševným násilím;

| DR. | keďže 11. februára 2022 vydala maďarská vláda mimoriadny dekrét, v ktorom sa stanovili „nevyhnutné minimálne služby“, ktoré sa musia poskytovať počas štrajku podľa zákona o štrajkoch a ktoré sa vykladajú takým širokým spôsobom, že akýkoľvek štrajk sa znemožňuje; keďže dekrét obmedzil práva učiteľov, ktorí 16. marca 2022 oznámili plány štrajkovať; |
| --- | --- |

DR.

keďže 11. februára 2022 vydala maďarská vláda mimoriadny dekrét, v ktorom sa stanovili „nevyhnutné minimálne služby“, ktoré sa musia poskytovať počas štrajku podľa zákona o štrajkoch a ktoré sa vykladajú takým širokým spôsobom, že akýkoľvek štrajk sa znemožňuje; keďže dekrét obmedzil práva učiteľov, ktorí 16. marca 2022 oznámili plány štrajkovať;

| DS. | keďže od prijatia zákazu obvyklého pobytu na verejných priestranstvách viaceré všeobecné súdy požiadali ústavný súd, aby zrušil právny predpis, pričom tvrdili, že zákon je protiústavný z mnohých dôvodov; keďže ústavný súd po výraznom oneskorení zamietol všetky žiadosti predložené všeobecnými súdmi zo všetkých dôvodov a odmietol zohľadniť akékoľvek podania, ktoré nepodporovali odôvodnenie vlády; keďže pokiaľ ide o bezdomovectvo, systém sociálneho zabezpečenia sa zameriava predovšetkým na vyhlásenie, že je nezákonné, aby sa bezdomovci zdržiavali vo verejných priestoroch, a stanovuje za to tresty namiesto sociálneho začlenenia; |
| --- | --- |

DS.

keďže od prijatia zákazu obvyklého pobytu na verejných priestranstvách viaceré všeobecné súdy požiadali ústavný súd, aby zrušil právny predpis, pričom tvrdili, že zákon je protiústavný z mnohých dôvodov; keďže ústavný súd po výraznom oneskorení zamietol všetky žiadosti predložené všeobecnými súdmi zo všetkých dôvodov a odmietol zohľadniť akékoľvek podania, ktoré nepodporovali odôvodnenie vlády; keďže pokiaľ ide o bezdomovectvo, systém sociálneho zabezpečenia sa zameriava predovšetkým na vyhlásenie, že je nezákonné, aby sa bezdomovci zdržiavali vo verejných priestoroch, a stanovuje za to tresty namiesto sociálneho začlenenia;

| 1. | opakuje, že jeho obavy sa týkajú týchto otázok v Maďarsku:






  — | fungovanie ústavného a volebného systému, |
| --- | --- | --- |

1.

—

fungovanie ústavného a volebného systému,

| — | nezávislosť súdnictva a iných inštitúcií a práva sudcov, |
| --- | --- |

—

nezávislosť súdnictva a iných inštitúcií a práva sudcov,

| — | korupcia a konflikty záujmov, |
| --- | --- |

—

korupcia a konflikty záujmov,

| — | ochrana súkromia a osobných údajov, |
| --- | --- |

—

ochrana súkromia a osobných údajov,

| — | sloboda prejavu vrátane plurality médií, |
| --- | --- |

—

sloboda prejavu vrátane plurality médií,

| — | akademická sloboda, |
| --- | --- |

—

akademická sloboda,

| — | sloboda náboženského vyznania, |
| --- | --- |

—

sloboda náboženského vyznania,

| — | sloboda združovania, |
| --- | --- |

—

sloboda združovania,

| — | právo na rovnaké zaobchádzanie vrátane práv LGBTIQ osôb, |
| --- | --- |

—

právo na rovnaké zaobchádzanie vrátane práv LGBTIQ osôb,

| — | práva príslušníkov menšín vrátane Rómov a Židov a ochrana pred nenávistnými vyjadreniami voči týmto menšinám, |
| --- | --- |

—

práva príslušníkov menšín vrátane Rómov a Židov a ochrana pred nenávistnými vyjadreniami voči týmto menšinám,

| — | základné práva migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov, |
| --- | --- |

—

základné práva migrantov, žiadateľov o azyl a utečencov,

| — | hospodárske a sociálne práva; |
| --- | --- |

—

hospodárske a sociálne práva;

| 2. | domnieva sa, že skutočnosti a smerovanie uvedené v uzneseniach Európskeho parlamentu spoločne predstavujú systémové ohrozenie hodnôt vytýčených v článku 2 Zmluvy o EÚ a jasné riziko ich vážneho porušenia; vyjadruje hlboké znepokojenie nad zámerným a systematickým úsilím maďarskej vlády o oslabenie základných hodnôt EÚ zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ a odsudzuje ho; zdôrazňuje, že tento vývoj sa od uplatnenia článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ výrazne zhoršil; zdôrazňuje, že maďarská vláda nesie zodpovednosť za obnovenie súladu s právom EÚ a hodnotami zakotvenými v článku 2 Zmluvy o EÚ, a vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že nedostatok rozhodných opatrení EÚ prispel k narušeniu demokracie, právneho štátu a základných práv v Maďarsku, v dôsledku čoho sa krajina podľa príslušných indexov zmenila na hybridný režim volebnej autokracie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje poľutovanie nad neschopnosťou Rady dosiahnuť významný pokrok v prebiehajúcom postupe podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ; naliehavo vyzýva Radu, aby zabezpečila, že vypočutia sa uskutočnia aspoň raz za každé predsedníctvo počas prebiehajúcich postupov podľa článku 7 Zmluvy o EÚ a aby sa zaoberala aj novým vývojom ovplyvňujúcim právny štát, demokraciu a základné práva; vyzýva Radu, aby po každom vypočutí zverejnila podrobnú zápisnicu; zdôrazňuje, že v Rade nie je potrebná jednomyseľnosť ani na identifikovanie jasného rizika závažného porušenia hodnôt EÚ podľa článku 7 ods. 1, ani na adresovanie konkrétnych odporúčaní príslušným členským štátom a stanovenie lehoty na vykonanie týchto odporúčaní; opakovane vyzýva Radu, aby tak urobila, pričom zdôrazňuje, že každé ďalšie odkladanie takéhoto kroku by znamenalo porušenie zásady právneho štátu samotnou Radou; zdôrazňuje, že členské štáty sú povinné konať spoločne a ukončiť útoky na hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ; vyzýva Radu, aby čo najskôr vydala odporúčania Maďarsku s cieľom napraviť otázky uvedené v jeho uznesení z 12. septembra 2018 a v tomto uznesení a požiadala ho, aby vykonalo všetky uvedené rozsudky a odporúčania vrátane tých, ktoré sa týkajú všeobecných volieb, ktoré sa konali 3. apríla 2022; trvá na tom, že vo všetkých konaniach týkajúcich sa článku 7 Zmluvy o EÚ by Európsky parlament mal mať možnosť predložiť Rade odôvodnený návrh, zúčastniť sa na vypočutiach podľa článku 7 Zmluvy o EÚ a byť bezodkladne a v plnom rozsahu informovaný v každej fáze postupu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Radu a Komisiu, aby venovali väčšiu pozornosť systémovému odstraňovaniu zásad právneho štátu, ako aj vzájomnému pôsobeniu rôznych prípadov porušení hodnôt uvedených v jeho uzneseniach; zdôrazňuje, že ponechanie porušovania zásad právneho štátu bez kontroly podkopáva demokratické inštitúcie a v konečnom dôsledku ovplyvňuje ľudské práva a životy všetkých osôb v krajine, v ktorej k porušovaniu dochádza; zdôrazňuje, že EÚ by mala obhajovať všetky hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ s rovnakým odhodlaním; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere využila dostupné nástroje na riešenie jasného rizika vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je EÚ založená, zo strany Maďarska, najmä zrýchlené konania o porušení povinnosti, žiadosti o predbežné opatrenia na Súdnom dvore a žaloby týkajúce sa nevykonania rozsudkov Súdneho dvora; pripomína význam nariadenia o podmienenosti právnym štátom a víta rozhodnutie aktivovať ho v prípade Maďarska, hoci po dlhom oneskorení a s obmedzeným rozsahom pôsobnosti; vyzýva Komisiu, aby prijala okamžité opatrenia podľa nariadenia, pokiaľ ide o iné porušenia zásad právneho štátu, najmä porušenia súvisiace s nezávislosťou súdnictva a inými dôvodmi uvedenými v liste, ktorý Komisia zaslala Maďarsku 19. novembra 2021; zdôrazňuje, že nariadenie o podmienenosti právnym štátom sa uplatňuje ako doplnkový nástroj k postupu podľa článku 7, je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch a vykonateľné od januára 2021, a vyzýva Komisiu, aby vykonala všetky potrebné kroky s cieľom zabezpečiť jeho účinné vykonávanie; berie na vedomie riziko zneužitia finančných prostriedkov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a opakuje svoju výzvu Komisii, aby upustila od schválenia maďarského plánu, kým Maďarsko v plnej miere nesplní všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra v oblasti právneho štátu a kým nevykoná všetky príslušné rozsudky Súdneho dvora a ESĽP; očakáva, že Komisia pred schválením dohôd o partnerstve a programov politiky súdržnosti vylúči všetky riziká, že programy v rámci politiky súdržnosti prispejú k zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ alebo k porušovaniu zásad právneho štátu; vyzýva Komisiu, aby prísnejšie uplatňovala nariadenie o spoločných ustanoveniach (28) a nariadenie o rozpočtových pravidlách (29) s cieľom bojovať proti akémukoľvek zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ z dôvodu politickej motivácie; domnieva sa, že uplatňovanie týchto nástrojov na ochranu hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ je ešte naliehavejšie v čase, keď sú tieto hodnoty ohrozené vojnou Ruska proti Ukrajine a opatreniami, ktoré prijíma proti EÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje svoju výzvu Komisii, aby zabezpečila, že koneční príjemcovia alebo príjemcovia finančných prostriedkov EÚ nebudú zbavení týchto finančných prostriedkov v prípade uplatňovania sankcií v rámci mechanizmu podmienenosti právnym štátom, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 4 a 5 nariadenia o podmienenosti právnym štátom; vyzýva Komisiu, aby našla spôsoby, ako rozdeľovať finančné prostriedky EÚ prostredníctvom miestnych samospráv a mimovládnych organizácií, ak príslušná vláda nespolupracuje v súvislosti s nedostatkami pri uplatňovaní zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby podporovala nezávislú občiansku spoločnosť v Maďarsku, ktorá chráni hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, a to najmä využívaním programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty; opakuje svoju výzvu Komisii, aby prijala komplexnú stratégiu pre občiansku spoločnosť na ochranu a rozvoj občianskeho priestoru v rámci EÚ, ktorá by integrovala všetky existujúce nástroje a obsahovala súbor konkrétnych opatrení na ochranu a posilnenie občianskeho priestoru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svoju výzvu Komisii a Rade, aby bezodkladne začali rokovania s Európskym parlamentom o mechanizme EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva vo forme medziinštitucionálnej dohody vrátane trvalého cyklu politík medzi inštitúciami EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta závery Konferencie o budúcnosti Európy, najmä tie, ktoré sú obsiahnuté v návrhu č. 25 o právnom štáte, demokratických hodnotách a európskej identite, a opakuje, že je potrebné posilniť postup na ochranu hodnôt, na ktorých je EÚ založená, a objasniť určovanie a dôsledky porušovania základných hodnôt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 66.

(2)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 91.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0204.

(4)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 218.

(5)  Rozsudok z 24. júna 2019, Európska komisia/Poľská republika, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, bod 42.

(6)  Stanovisko Súdneho dvora z 18. decembra 2014, stanovisko podľa článku 218 ods. 11 ZFEÚ, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, bod 168.

(7)  Rozsudok z 27. februára 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, bod 32.

(8)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(9)  Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 107.

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(11)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(12)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243.

(14)  Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29.

(15)  Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36.

(16)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

(17)  Ustanovenia, ktoré ukladajú určitým kategóriám organizácií občianskej spoločnosti, ktoré priamo alebo nepriamo dostávajú podporu zo zahraničia prekračujúcu určitú prahovú hodnotu, povinnosti registrácie, vyhlásenia a zverejňovania a ktoré stanovujú možnosť uložiť sankcie organizáciám, ktoré tieto povinnosti nedodržiavajú.

(18)  Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22.

(19)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

(20)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

(21)  Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22.

(22)  Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(23)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55.

(24)  Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60.

(25)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).

(26)  Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98.

(27)  Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 96.

(28)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159.

(29)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 5.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Štatút a financovanie európskych politických strán a európskych politických nadácií ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 15. septembra 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (prepracované znenie) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup – prepracovanie)

(2023/C 125/29)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) stanovuje zásadu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, podľa ktorej sa Únia vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

Článok 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) stanovuje zásadu uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, podľa ktorej sa Únia vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V článku 21 charty sa stanovuje právo na rodovú rovnosť vo všetkých oblastiach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

V článku 21 charty sa stanovuje právo na rodovú rovnosť vo všetkých oblastiach.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Na umožnenie väčšej flexibility a podporu slobody výskumu by sa pre európske politické nadácie mali uznať diferencované úrovne pridruženia a kategória „výskumných partnerov“. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Na umožnenie väčšej flexibility a podporu slobody výskumu by sa pre európske politické nadácie mali uznať diferencované úrovne pridruženia a kategória „výskumných partnerov“.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Európsky právny štatút udelený európskym politickým stranám a k nim pridruženým nadáciám by im mal poskytovať dostatočnú právnu spôsobilosť a uznanie vo všetkých členských štátoch. Táto právna spôsobilosť a uznanie ich neoprávňuje vymenúvať kandidátov do vnútroštátnych volieb ani do volieb do Európskeho parlamentu, ani sa zúčastňovať na referendových kampaniach. Každé takéto alebo podobné oprávnenie zostáva v právomoci členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Európsky právny štatút udelený európskym politickým stranám a k nim pridruženým nadáciám by im mal poskytovať dostatočnú právnu spôsobilosť a uznanie vo všetkých členských štátoch. Táto právna spôsobilosť a uznanie ich neoprávňuje vymenúvať kandidátov do vnútroštátnych volieb ani do volieb do Európskeho parlamentu, ani sa zúčastňovať na referendových kampaniach. Každé takéto alebo podobné oprávnenie zostáva v právomoci členských štátov.

| (23) | Európsky právny štatút udelený európskym politickým stranám a k nim pridruženým nadáciám by im mal poskytovať dostatočnú právnu spôsobilosť a uznanie vo všetkých členských štátoch. Táto právna spôsobilosť a uznanie ich neoprávňuje vymenúvať kandidátov do vnútroštátnych volieb ani
  do vnútroštátnych alebo regionálnych volebných obvodov
  volieb do Európskeho parlamentu. Každé takéto alebo podobné oprávnenie zostáva v právomoci členských štátov. |
| --- | --- |

(23)

Európsky právny štatút udelený európskym politickým stranám a k nim pridruženým nadáciám by im mal poskytovať dostatočnú právnu spôsobilosť a uznanie vo všetkých členských štátoch. Táto právna spôsobilosť a uznanie ich neoprávňuje vymenúvať kandidátov do vnútroštátnych volieb ani
  do vnútroštátnych alebo regionálnych volebných obvodov
  volieb do Európskeho parlamentu. Každé takéto alebo podobné oprávnenie zostáva v právomoci členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 30

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (30) | Európske politické strany
  a
  ich členské strany by mali ísť príkladom pri odstraňovaní rodových rozdielov v politickej oblasti. Ak chcú európske politické strany využívať finančné prostriedky EÚ, mali by mať interné pravidlá podporujúce rodovú
  rovnováhu a
  mali
  by
  byť transparentné, pokiaľ ide o rodovú rovnováhu svojich členských strán
  . Európske politické strany by
  mali poskytnúť dôkazy
  o svojej vnútornej politike rodovej rovnováhy a
  o rodovom zastúpení svojich členských strán, pokiaľ ide o kandidátov na poslancov Európskeho parlamentu a poslancov Európskeho parlamentu. Európske politické strany sa takisto vyzývajú, aby v súvislosti so svojimi členskými stranami poskytovali informácie o inklúzii a zastúpení menšín. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30)

Európske politické strany
  a
  ich členské strany by mali ísť príkladom pri odstraňovaní rodových rozdielov v politickej oblasti. Ak chcú európske politické strany využívať finančné prostriedky EÚ, mali by mať interné pravidlá podporujúce rodovú
  rovnováhu a
  mali
  by
  byť transparentné, pokiaľ ide o rodovú rovnováhu svojich členských strán
  . Európske politické strany by
  mali poskytnúť dôkazy
  o svojej vnútornej politike rodovej rovnováhy a
  o rodovom zastúpení svojich členských strán, pokiaľ ide o kandidátov na poslancov Európskeho parlamentu a poslancov Európskeho parlamentu. Európske politické strany sa takisto vyzývajú, aby v súvislosti so svojimi členskými stranami poskytovali informácie o inklúzii a zastúpení menšín.

| (30) | Európske politické strany, ich členské strany
  a európske politické nadácie
  by mali ísť príkladom pri odstraňovaní rodových rozdielov v politickej oblasti. Ak chcú európske politické strany
  a európske politické nadácie
  využívať finančné prostriedky EÚ, mali by mať interné pravidlá podporujúce rodovú
  rovnosť vrátane plánu pre rodovú rovnosť a protokolu na predchádzanie sexuálnemu obťažovaniu a obťažovaniu na základe rodovej príslušnosti, ich odhaľovanie a boj proti nim
  .
  Okrem toho by európske politické strany
  mali byť transparentné, pokiaľ ide o rodovú rovnováhu svojich členských strán,
  a
  mali
  by
  poskytnúť dôkazy o rodovom zastúpení svojich členských strán, pokiaľ ide o kandidátov na poslancov Európskeho parlamentu a poslancov Európskeho parlamentu.
  Európske politické strany a európske politické nadácie by prostredníctvom výročnej správy takisto mali poskytnúť dôkazy o svojej vnútornej politike v oblasti rodovej rovnosti.
  Európske politické strany sa takisto vyzývajú, aby v súvislosti so svojimi členskými stranami poskytovali informácie o inklúzii a zastúpení menšín. |
| --- | --- |

(30)

Európske politické strany, ich členské strany
  a európske politické nadácie
  by mali ísť príkladom pri odstraňovaní rodových rozdielov v politickej oblasti. Ak chcú európske politické strany
  a európske politické nadácie
  využívať finančné prostriedky EÚ, mali by mať interné pravidlá podporujúce rodovú
  rovnosť vrátane plánu pre rodovú rovnosť a protokolu na predchádzanie sexuálnemu obťažovaniu a obťažovaniu na základe rodovej príslušnosti, ich odhaľovanie a boj proti nim
  .
  Okrem toho by európske politické strany
  mali byť transparentné, pokiaľ ide o rodovú rovnováhu svojich členských strán,
  a
  mali
  by
  poskytnúť dôkazy o rodovom zastúpení svojich členských strán, pokiaľ ide o kandidátov na poslancov Európskeho parlamentu a poslancov Európskeho parlamentu.
  Európske politické strany a európske politické nadácie by prostredníctvom výročnej správy takisto mali poskytnúť dôkazy o svojej vnútornej politike v oblasti rodovej rovnosti.
  Európske politické strany sa takisto vyzývajú, aby v súvislosti so svojimi členskými stranami poskytovali informácie o inklúzii a zastúpení menšín.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 38

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (38) | Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 uznáva okrem príspevkov z rozpočtu Európskej únie iba dve kategórie príjmov európskych politických strán a nadácií, konkrétne príspevky členov a dary. Niekoľko zdrojov príjmov pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností (napr. predaja publikácií alebo konferenčné poplatky) nespadá do pôsobnosti
  týchto
  dvoch kategórií, čo vedie k problémom v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Preto by mala byť vytvorená tretia kategória príjmov („vlastné zdroje“). Podiel vlastných zdrojov na celkovom rozpočte európskej politickej strany alebo nadácie by sa mal obmedziť na
  5 %, aby nebol naddimenzovaný vo vzťahu k
  celkovému rozpočtu daného subjektu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(38)

Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 uznáva okrem príspevkov z rozpočtu Európskej únie iba dve kategórie príjmov európskych politických strán a nadácií, konkrétne príspevky členov a dary. Niekoľko zdrojov príjmov pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností (napr. predaja publikácií alebo konferenčné poplatky) nespadá do pôsobnosti
  týchto
  dvoch kategórií, čo vedie k problémom v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Preto by mala byť vytvorená tretia kategória príjmov („vlastné zdroje“). Podiel vlastných zdrojov na celkovom rozpočte európskej politickej strany alebo nadácie by sa mal obmedziť na
  5 %, aby nebol naddimenzovaný vo vzťahu k
  celkovému rozpočtu daného subjektu.

| (38) | Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 uznáva okrem príspevkov z rozpočtu Európskej únie iba dve kategórie príjmov európskych politických strán a 
  európskych politických
  nadácií, konkrétne príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  členov a dary. Niekoľko zdrojov príjmov pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností (napr. predaja publikácií alebo konferenčné
  alebo seminárne
  poplatky) nespadajú do pôsobnosti
  uvedených
  dvoch kategórií, čo vedie k problémom v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Preto by mala byť vytvorená tretia kategória príjmov („
  dodatkové
  vlastné zdroje“). Podiel
  dodatkových
  vlastných zdrojov na celkovom rozpočte európskej politickej strany alebo
  európskej politickej
  nadácie by sa mal obmedziť na
  10 % sumy vytvorenej z príspevkov a poplatkov za pridruženie, aby zostal primeraný
  celkovému rozpočtu týchto subjektov. |
| --- | --- |

(38)

Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 uznáva okrem príspevkov z rozpočtu Európskej únie iba dve kategórie príjmov európskych politických strán a 
  európskych politických
  nadácií, konkrétne príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  členov a dary. Niekoľko zdrojov príjmov pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností (napr. predaja publikácií alebo konferenčné
  alebo seminárne
  poplatky) nespadajú do pôsobnosti
  uvedených
  dvoch kategórií, čo vedie k problémom v oblasti účtovníctva a transparentnosti. Preto by mala byť vytvorená tretia kategória príjmov („
  dodatkové
  vlastné zdroje“). Podiel
  dodatkových
  vlastných zdrojov na celkovom rozpočte európskej politickej strany alebo
  európskej politickej
  nadácie by sa mal obmedziť na
  10 % sumy vytvorenej z príspevkov a poplatkov za pridruženie, aby zostal primeraný
  celkovému rozpočtu týchto subjektov.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 39

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (39) | Európske politické strany by mali mať právo používať svoje finančné prostriedky na cezhraničné politické kampane, aby mohli oslovovať svojich členov a voličov po celej Únii. Financovanie a obmedzenie volebných výdavkov strán a kandidátov v rámci týchto kampaní by sa malo riadiť pravidlami uplatniteľnými v jednotlivých členských štátoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(39)

Európske politické strany by mali mať právo používať svoje finančné prostriedky na cezhraničné politické kampane, aby mohli oslovovať svojich členov a voličov po celej Únii. Financovanie a obmedzenie volebných výdavkov strán a kandidátov v rámci týchto kampaní by sa malo riadiť pravidlami uplatniteľnými v jednotlivých členských štátoch.

| (39) | S cieľom osloviť svojich členov a volebné obvody v celej Únii by európske politické strany mali mať právo využívať svoje finančné prostriedky na cezhraničné politické kampane,
  ako sú referendové kampane a kampane vedené v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu, a to aj zostavením celoúnijných zoznamov kandidátov a ich podporou v takýchto voľbách.
  Financovanie a obmedzenie volebných výdavkov strán a kandidátov v rámci týchto kampaní by sa malo riadiť pravidlami uplatniteľnými v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

(39)

S cieľom osloviť svojich členov a volebné obvody v celej Únii by európske politické strany mali mať právo využívať svoje finančné prostriedky na cezhraničné politické kampane,
  ako sú referendové kampane a kampane vedené v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu, a to aj zostavením celoúnijných zoznamov kandidátov a ich podporou v takýchto voľbách.
  Financovanie a obmedzenie volebných výdavkov strán a kandidátov v rámci týchto kampaní by sa malo riadiť pravidlami uplatniteľnými v jednotlivých členských štátoch.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 41

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (41) | Európske politické strany by nemali
  priamo ani nepriamo financovať iné politické strany, a najmä vnútroštátne politické strany alebo kandidátov. Európske politické nadácie by nemali priamo ani nepriamo financovať európske ani vnútroštátne politické strany
  alebo kandidátov. Zákaz nepriameho financovania by však nemal európskym politickým stranám brániť v tom, aby verejne podporovali svoje členské strany v Únii v otázkach, ktoré sú pre Úniu relevantné,
  alebo aby podporovali
  politické činnosti v spoločnom záujme, a mohli tak plniť svoju úlohu podľa článku 10 ods. 4 Zmluvy o EÚ. Okrem toho by európske politické strany
  a k nim pridružené európske politické nadácie nemali financovať referendové kampane
   mali financovať činnosti v kontexte vnútroštátnych referendových kampaní, len ak sa týkajú
  vykonávania Zmluvy o EÚ a ZFEÚ.
   V týchto zásadách sa odráža vyhlásenie č. 11 k článku 191 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pripojené k záverečnému aktu Zmluvy z Nice. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(41)

Európske politické strany by nemali
  priamo ani nepriamo financovať iné politické strany, a najmä vnútroštátne politické strany alebo kandidátov. Európske politické nadácie by nemali priamo ani nepriamo financovať európske ani vnútroštátne politické strany
  alebo kandidátov. Zákaz nepriameho financovania by však nemal európskym politickým stranám brániť v tom, aby verejne podporovali svoje členské strany v Únii v otázkach, ktoré sú pre Úniu relevantné,
  alebo aby podporovali
  politické činnosti v spoločnom záujme, a mohli tak plniť svoju úlohu podľa článku 10 ods. 4 Zmluvy o EÚ. Okrem toho by európske politické strany
  a k nim pridružené európske politické nadácie nemali financovať referendové kampane
   mali financovať činnosti v kontexte vnútroštátnych referendových kampaní, len ak sa týkajú
  vykonávania Zmluvy o EÚ a ZFEÚ.
   V týchto zásadách sa odráža vyhlásenie č. 11 k článku 191 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pripojené k záverečnému aktu Zmluvy z Nice.

| (41) | Európske politické strany
  a európske politické nadácie
  by nemali
  využívať finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie na priame alebo nepriame financovanie iných politických subjektov, a najmä vnútroštátnych politických strán
  alebo kandidátov. Zákaz nepriameho financovania by však nemal európskym politickým stranám
  alebo európskym politickým nadáciám
  brániť v tom, aby verejne podporovali svoje členské strany
  alebo členské organizácie
  v Únii v otázkach, ktoré sú pre Úniu relevantné,
  aby podporovali
  politické činnosti v spoločnom záujme
  alebo aby sa zapájali do vzdelávacích činností, a
  mohli tak plniť svoju úlohu podľa článku 10 ods. 4 Zmluvy o EÚ
  a posilniť európsky démos. Zákaz nepriameho financovania by nemal brániť zástupcom a zamestnancom politických strán alebo politicky potenciálne aktívnych osôb zúčastňovať sa na podujatiach európskych politických nadácií. Európske politické nadácie by sa však nemali zapájať do odbornej prípravy politických kandidátov počas šiestich mesiacov pred vnútroštátnymi alebo európskymi voľbami.
  Okrem toho by európske politické strany mali financovať iba činnosti v kontexte vnútroštátnych referendových kampaní, len ak sa týkajú
  otázok, ktoré priamo súvisia s Úniou
  . V týchto zásadách sa odráža vyhlásenie č. 11 k článku 191 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pripojené k záverečnému aktu Zmluvy z Nice. |
| --- | --- |

(41)

Európske politické strany
  a európske politické nadácie
  by nemali
  využívať finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie na priame alebo nepriame financovanie iných politických subjektov, a najmä vnútroštátnych politických strán
  alebo kandidátov. Zákaz nepriameho financovania by však nemal európskym politickým stranám
  alebo európskym politickým nadáciám
  brániť v tom, aby verejne podporovali svoje členské strany
  alebo členské organizácie
  v Únii v otázkach, ktoré sú pre Úniu relevantné,
  aby podporovali
  politické činnosti v spoločnom záujme
  alebo aby sa zapájali do vzdelávacích činností, a
  mohli tak plniť svoju úlohu podľa článku 10 ods. 4 Zmluvy o EÚ
  a posilniť európsky démos. Zákaz nepriameho financovania by nemal brániť zástupcom a zamestnancom politických strán alebo politicky potenciálne aktívnych osôb zúčastňovať sa na podujatiach európskych politických nadácií. Európske politické nadácie by sa však nemali zapájať do odbornej prípravy politických kandidátov počas šiestich mesiacov pred vnútroštátnymi alebo európskymi voľbami.
  Okrem toho by európske politické strany mali financovať iba činnosti v kontexte vnútroštátnych referendových kampaní, len ak sa týkajú
  otázok, ktoré priamo súvisia s Úniou
  . V týchto zásadách sa odráža vyhlásenie č. 11 k článku 191 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pripojené k záverečnému aktu Zmluvy z Nice.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 50

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (50) | Je nevyhnutné vytvoriť spoločný archív pre informácie uverejnené európskymi politickými stranami. Uvedený archív by mal vzhľadom na svoju špecifickú úlohu pri vykonávaní tohto nariadenia zriadiť a spravovať úrad, a to ako súčasť registra európskych politických strán. Európske politické strany by informácie obsiahnuté v archíve mali úradu zasielať v štandardnom formáte, pričom tieto informácie môžu byť automatizované. Európske politické strany by mali v archíve úradu sprístupniť informácie, ktoré umožnia porozumieť širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia
  a jeho cieľom
  . Informácie o sume pridelenej na politickú reklamu v súvislosti s konkrétnou kampaňou, ktoré majú byť do archívu zahrnuté, môžu vychádzať z 
  odhadovaného prídelu
  finančných prostriedkov. Sumy, ktoré majú byť v archíve uvedené, zahŕňajú dary na konkrétne účely
  alebo
  vecné dávky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(50)

Je nevyhnutné vytvoriť spoločný archív pre informácie uverejnené európskymi politickými stranami. Uvedený archív by mal vzhľadom na svoju špecifickú úlohu pri vykonávaní tohto nariadenia zriadiť a spravovať úrad, a to ako súčasť registra európskych politických strán. Európske politické strany by informácie obsiahnuté v archíve mali úradu zasielať v štandardnom formáte, pričom tieto informácie môžu byť automatizované. Európske politické strany by mali v archíve úradu sprístupniť informácie, ktoré umožnia porozumieť širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia
  a jeho cieľom
  . Informácie o sume pridelenej na politickú reklamu v súvislosti s konkrétnou kampaňou, ktoré majú byť do archívu zahrnuté, môžu vychádzať z 
  odhadovaného prídelu
  finančných prostriedkov. Sumy, ktoré majú byť v archíve uvedené, zahŕňajú dary na konkrétne účely
  alebo
  vecné dávky.

| (50) | Je nevyhnutné vytvoriť spoločný archív pre informácie uverejnené európskymi politickými stranami. Uvedený archív by mal vzhľadom na svoju špecifickú úlohu pri vykonávaní tohto nariadenia zriadiť a spravovať úrad, a to ako súčasť registra európskych politických strán. Európske politické strany by informácie obsiahnuté v archíve mali úradu zasielať v štandardnom formáte, pričom tieto informácie môžu byť automatizované. Európske politické strany by mali v archíve úradu sprístupniť informácie, ktoré
  občanom
  porozumieť širšiemu kontextu
  a cieľom
  politického reklamného oznámenia. Informácie o sume pridelenej na politickú reklamu v súvislosti s konkrétnou kampaňou, ktoré majú byť do archívu zahrnuté, môžu vychádzať z 
  realistického odhadu
  finančných prostriedkov
  a zo skutočných súm, keď budú známe
  . Sumy, ktoré majú byť v archíve uvedené, zahŕňajú dary na konkrétne účely, vecné dávky,
  príspevky, poplatky za pridruženie a dodatkové vlastné zdroje
  . |
| --- | --- |

(50)

Je nevyhnutné vytvoriť spoločný archív pre informácie uverejnené európskymi politickými stranami. Uvedený archív by mal vzhľadom na svoju špecifickú úlohu pri vykonávaní tohto nariadenia zriadiť a spravovať úrad, a to ako súčasť registra európskych politických strán. Európske politické strany by informácie obsiahnuté v archíve mali úradu zasielať v štandardnom formáte, pričom tieto informácie môžu byť automatizované. Európske politické strany by mali v archíve úradu sprístupniť informácie, ktoré
  občanom
  porozumieť širšiemu kontextu
  a cieľom
  politického reklamného oznámenia. Informácie o sume pridelenej na politickú reklamu v súvislosti s konkrétnou kampaňou, ktoré majú byť do archívu zahrnuté, môžu vychádzať z 
  realistického odhadu
  finančných prostriedkov
  a zo skutočných súm, keď budú známe
  . Sumy, ktoré majú byť v archíve uvedené, zahŕňajú dary na konkrétne účely, vecné dávky,
  príspevky, poplatky za pridruženie a dodatkové vlastné zdroje
  .

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 61

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (61) | S cieľom uľahčiť monitorovanie vykonávania tohto nariadenia by každý členský štát mal určiť jednotné kontaktné miesta zodpovedné za koordináciu s európskou úrovňou. Tieto kontaktné miesta by mali mať primerané zdroje, aby boli schopné zabezpečiť účinnú koordináciu, a to aj v otázkach týkajúcich sa monitorovania politickej reklamy, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(61)

S cieľom uľahčiť monitorovanie vykonávania tohto nariadenia by každý členský štát mal určiť jednotné kontaktné miesta zodpovedné za koordináciu s európskou úrovňou. Tieto kontaktné miesta by mali mať primerané zdroje, aby boli schopné zabezpečiť účinnú koordináciu, a to aj v otázkach týkajúcich sa monitorovania politickej reklamy,

| (61) | S cieľom uľahčiť monitorovanie vykonávania tohto nariadenia by každý členský štát mal určiť jednotné kontaktné miesta zodpovedné za koordináciu s európskou úrovňou. Tieto kontaktné miesta by mali mať primerané zdroje, aby boli schopné zabezpečiť účinnú koordináciu, a to aj v otázkach týkajúcich sa monitorovania politickej reklamy
  . Úrad by mal pravidelne povolávať jednotné kontaktné miesta určené členskými štátmi na výmenu najlepších postupov v záležitostiach spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(61)

S cieľom uľahčiť monitorovanie vykonávania tohto nariadenia by každý členský štát mal určiť jednotné kontaktné miesta zodpovedné za koordináciu s európskou úrovňou. Tieto kontaktné miesta by mali mať primerané zdroje, aby boli schopné zabezpečiť účinnú koordináciu, a to aj v otázkach týkajúcich sa monitorovania politickej reklamy
  . Úrad by mal pravidelne povolávať jednotné kontaktné miesta určené členskými štátmi na výmenu najlepších postupov v záležitostiach spoločného záujmu.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | je uznané alebo založené v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

je uznané alebo založené v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu;

| b) | je uznaný alebo zriadený v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu
  alebo tretej krajiny, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená
  ; |
| --- | --- |

b)

je uznaný alebo zriadený v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu
  alebo tretej krajiny, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená
  ;

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3. | „európska politická strana“ je politická aliancia, ktorá sleduje politické ciele ,
  usiluje sa o ich presadenie v rámci Únie
   a je zaregistrovaná na Úrade pre európske politické strany a nadácie uvedenom v článku 7 v súlade s týmto nariadením; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

3.

„európska politická strana“ je politická aliancia, ktorá sleduje politické ciele ,
  usiluje sa o ich presadenie v rámci Únie
   a je zaregistrovaná na Úrade pre európske politické strany a nadácie uvedenom v článku 7 v súlade s týmto nariadením;

| 3. | „Európska politická strana“ je politická aliancia, ktorá sleduje politické ciele,
  ktorá mieni sledovať
  uvedené ciele
  v celej Únii a ktorej väčšina členských strán je buď uznaná alebo založená v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu, má sídlo v Európskej únii
  a 
  ktorá
  je zaregistrovaná na Úrade pre európske politické strany a nadácie uvedenom v článku 7 v súlade s týmto nariadením; |
| --- | --- |

3.

„Európska politická strana“ je politická aliancia, ktorá sleduje politické ciele,
  ktorá mieni sledovať
  uvedené ciele
  v celej Únii a ktorej väčšina členských strán je buď uznaná alebo založená v súlade s právnym poriadkom aspoň jedného členského štátu, má sídlo v Európskej únii
  a 
  ktorá
  je zaregistrovaná na Úrade pre európske politické strany a nadácie uvedenom v článku 7 v súlade s týmto nariadením;

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7. | „dar“ je
  poskytnutie akejkoľvek hotovosti
  ,
  akýchkoľvek hmotných darov
  , poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré predstavujú pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu hospodársku výhodu, s výnimkou
  členských
  príspevkov a bežných politických činností vykonávaných jednotlivcami na báze dobrovoľnosti; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

7.

„dar“ je
  poskytnutie akejkoľvek hotovosti
  ,
  akýchkoľvek hmotných darov
  , poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré predstavujú pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu hospodársku výhodu, s výnimkou
  členských
  príspevkov a bežných politických činností vykonávaných jednotlivcami na báze dobrovoľnosti;

| 7. | „dar“ je
  akákoľvek platba
  ,
  akýkoľvek hmotný dar
  , poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré predstavujú pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu hospodársku výhodu, s výnimkou príspevkov
  , poplatkov za pridruženie, dodatkových vlastných zdrojov
  a bežných politických činností vykonávaných jednotlivcami na báze dobrovoľnosti; |
| --- | --- |

7.

„dar“ je
  akákoľvek platba
  ,
  akýkoľvek hmotný dar
  , poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré predstavujú pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu hospodársku výhodu, s výnimkou príspevkov
  , poplatkov za pridruženie, dodatkových vlastných zdrojov
  a bežných politických činností vykonávaných jednotlivcami na báze dobrovoľnosti;

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8. | „príspevok
  od členov
  “ je akákoľvek platba
  v hotovosti
  vrátane členských príspevkov alebo akékoľvek hmotné dary alebo poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu predstavujú hospodársku výhodu, ak ich uvedenej európskej politickej strane alebo uvedenej európskej politickej nadácii poskytuje jeden z jej členov, s výnimkou bežných politických činností vykonávaných jednotlivými členmi na báze dobrovoľnosti; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

8.

„príspevok
  od členov
  “ je akákoľvek platba
  v hotovosti
  vrátane členských príspevkov alebo akékoľvek hmotné dary alebo poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu predstavujú hospodársku výhodu, ak ich uvedenej európskej politickej strane alebo uvedenej európskej politickej nadácii poskytuje jeden z jej členov, s výnimkou bežných politických činností vykonávaných jednotlivými členmi na báze dobrovoľnosti;

| 8. | „príspevok“ je akákoľvek platba
  okrem prípadov, keď je jasne uvedené, že príspevok pochádza zo všeobecného rozpočtu Európskej únie,
  vrátane členských príspevkov alebo akékoľvek hmotné dary alebo poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu predstavujú hospodársku výhodu, ak ich uvedenej európskej politickej strane alebo uvedenej európskej politickej nadácii poskytuje jeden z jej členov
  , ktorý má sídlo alebo bydlisko v Únii
  , s výnimkou bežných politických činností vykonávaných jednotlivými členmi na báze dobrovoľnosti; |
| --- | --- |

8.

„príspevok“ je akákoľvek platba
  okrem prípadov, keď je jasne uvedené, že príspevok pochádza zo všeobecného rozpočtu Európskej únie,
  vrátane členských príspevkov alebo akékoľvek hmotné dary alebo poskytnutie akéhokoľvek tovaru, služieb (vrátane pôžičiek) alebo prác a akýchkoľvek ďalších transakcií za nižšiu než trhovú cenu, ktoré pre príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu predstavujú hospodársku výhodu, ak ich uvedenej európskej politickej strane alebo uvedenej európskej politickej nadácii poskytuje jeden z jej členov
  , ktorý má sídlo alebo bydlisko v Únii
  , s výnimkou bežných politických činností vykonávaných jednotlivými členmi na báze dobrovoľnosti;

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 8 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 8a. | „poplatky za pridruženie“ sú všetky platby poskytnuté európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii jednou z jej členských strán alebo členských organizácií so sídlom v tretej krajine, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

8a.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 9. | „vlastné zdroje“ sú príjmy vytvorené vlastnou hospodárskou činnosťou,
  ako sú konferenčné poplatky a predaj publikácií
  ; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

9.

„vlastné zdroje“ sú príjmy vytvorené vlastnou hospodárskou činnosťou,
  ako sú konferenčné poplatky a predaj publikácií
  ;

| 9. | „
  doplnkové
  vlastné zdroje“ sú príjmy vlastnou hospodárskou činnosťou,
  napríklad zo spoločných činností s inými politickými subjektmi, z predaja publikácií, účastníckych poplatkov na konferencie alebo semináre alebo iných činností priamo súvisiacich s politickou činnosťou
  ; |
| --- | --- |

9.

„
  doplnkové
  vlastné zdroje“ sú príjmy vlastnou hospodárskou činnosťou,
  napríklad zo spoločných činností s inými politickými subjektmi, z predaja publikácií, účastníckych poplatkov na konferencie alebo semináre alebo iných činností priamo súvisiacich s politickou činnosťou
  ;

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 10. | „nepriame financovanie“ je financovanie, z ktorého členská strana získava finančnú výhodu, aj keď sa priamo neprevádzajú žiadne finančné prostriedky; to by malo zahŕňať prípady, ktoré umožňujú členskej strane vyhnúť sa výdavkom, ktoré by inak musela vynaložiť na iné činnosti ako
  politické
  činnosti
  spoločného záujmu
  , organizované na svoj vlastný a výlučný prospech; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

10.

„nepriame financovanie“ je financovanie, z ktorého členská strana získava finančnú výhodu, aj keď sa priamo neprevádzajú žiadne finančné prostriedky; to by malo zahŕňať prípady, ktoré umožňujú členskej strane vyhnúť sa výdavkom, ktoré by inak musela vynaložiť na iné činnosti ako
  politické
  činnosti
  spoločného záujmu
  , organizované na svoj vlastný a výlučný prospech;

| 10. | „nepriame financovanie“ je financovanie, z ktorého členská strana získava finančnú výhodu, aj keď sa priamo neprevádzajú žiadne finančné prostriedky; to by malo zahŕňať prípady, ktoré umožňujú členskej strane vyhnúť sa výdavkom, ktoré by inak musela vynaložiť na iné činnosti ako
  spoločné
  činnosti
  s inými politickými subjektmi spolufinancovanými v rozsahu, v akom sa týkajú otázok relevantných pre oblasti činnosti Únie
  , organizované na svoj vlastný a výlučný prospech; |
| --- | --- |

10.

„nepriame financovanie“ je financovanie, z ktorého členská strana získava finančnú výhodu, aj keď sa priamo neprevádzajú žiadne finančné prostriedky; to by malo zahŕňať prípady, ktoré umožňujú členskej strane vyhnúť sa výdavkom, ktoré by inak musela vynaložiť na iné činnosti ako
  spoločné
  činnosti
  s inými politickými subjektmi spolufinancovanými v rozsahu, v akom sa týkajú otázok relevantných pre oblasti činnosti Únie
  , organizované na svoj vlastný a výlučný prospech;

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 16. | „politická reklama“ je reklama
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  2 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

16.

„politická reklama“ je reklama
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  2 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy];

| 16. | „politická reklama“ je reklama
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  2 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]; |
| --- | --- |

16.

„politická reklama“ je reklama
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  2 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy];

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 17. | „politické reklamné oznámenie“ je reklamné oznámenie
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  3 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

17.

„politické reklamné oznámenie“ je reklamné oznámenie
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  3 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy];

| 17. | „politické reklamné oznámenie“ je reklamné oznámenie
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  3 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]; |
| --- | --- |

17.

„politické reklamné oznámenie“ je reklamné oznámenie
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  3 nariadenia (EÚ) 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy];

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 18. | „služby politickej reklamy“ sú služby
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  5 nariadenia 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

18.

„služby politickej reklamy“ sú služby
  v zmysle
  článku 2
  bodu
  5 nariadenia 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy].

| 18. | „služby politickej reklamy“ sú služby
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  5 nariadenia 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy]. |
| --- | --- |

18.

„služby politickej reklamy“ sú služby
  podľa vymedzenia v
  článku 2
  bode
  5 nariadenia 2022/xx [o transparentnosti a cielení politickej reklamy].

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát
  a
  rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

d)

dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát
  a
  rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I;

| d) | dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť
  a
  právny štát,
  ako aj
  rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám,
  a
  poskytne písomné vyhlásenie
  o tejto skutočnosti na formulári
  vzoru uvedeného v prílohe I; |
| --- | --- |

d)

dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť
  a
  právny štát,
  ako aj
  rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám,
  a
  poskytne písomné vyhlásenie
  o tejto skutočnosti na formulári
  vzoru uvedeného v prílohe I;

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | zabezpečuje
  tiež
  , aby jej členské strany
  so sídlom
  v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské strany
  so sídlom mimo Únie
  dodržiavali rovnocenné hodnoty. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru
  uvedeného
  v prílohe I; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

e)

zabezpečuje
  tiež
  , aby jej členské strany
  so sídlom
  v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské strany
  so sídlom mimo Únie
  dodržiavali rovnocenné hodnoty. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru
  uvedeného
  v prílohe I;

| e) | zabezpečuje, aby jej členské strany,
  ktoré majú sídlo
  v Únii, dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské strany
  , ktoré majú sídlo v tretej krajine, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená,
  dodržiavali rovnocenné hodnoty
  , a na tento účel
  poskytne písomné vyhlásenie
  na formulári
  vzoru v prílohe I; |
| --- | --- |

e)

zabezpečuje, aby jej členské strany,
  ktoré majú sídlo
  v Únii, dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské strany
  , ktoré majú sídlo v tretej krajine, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená,
  dodržiavali rovnocenné hodnoty
  , a na tento účel
  poskytne písomné vyhlásenie
  na formulári
  vzoru v prílohe I;

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát a rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

c)

dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát a rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I;

| c) | dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát a rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám
  a
  poskytne písomné vyhlásenie
  o tejto skutočnosti na formulári
  vzoru uvedeného v prílohe I; |
| --- | --- |

c)

dodržiava, najmä vo svojom programe a činnostiach, hodnoty, na akých je založená Únia, ako sú uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ, t. j. úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát a rešpektovanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám
  a
  poskytne písomné vyhlásenie
  o tejto skutočnosti na formulári
  vzoru uvedeného v prílohe I;

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | zabezpečuje tiež, aby jej členské organizácie so sídlom v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské organizácie so sídlom
  mimo Únie
  dodržiavali rovnocenné hodnoty. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

d)

zabezpečuje tiež, aby jej členské organizácie so sídlom v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské organizácie so sídlom
  mimo Únie
  dodržiavali rovnocenné hodnoty. Poskytne písomné vyhlásenie
  s použitím
  vzoru uvedeného v prílohe I;

| d) | takisto zabezpečuje, aby jej členské organizácie so sídlom v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské organizácie so sídlom
  v tretej krajine, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená,
  dodržiavali rovnocenné hodnoty
  , a na tento účel
  poskytne písomné vyhlásenie
  na formulári
  vzoru v prílohe I; |
| --- | --- |

d)

takisto zabezpečuje, aby jej členské organizácie so sídlom v Únii dodržiavali hodnoty vyjadrené v článku 2 Zmluvy o EÚ a aby jej členské organizácie so sídlom
  v tretej krajine, ktorá je členom Rady Európy a má plné práva byť v nej zastúpená,
  dodržiavali rovnocenné hodnoty
  , a na tento účel
  poskytne písomné vyhlásenie
  na formulári
  vzoru v prílohe I;

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | požiadavku, aby členské strany zobrazovali logo európskej politickej strany jasne viditeľným a používateľsky ústretovým spôsobom s uvedením, že sa má umiestniť v hornej časti prednej strany webového sídla členskej strany a rovnako viditeľne ako vlastné logo členskej strany; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

i)

požiadavku, aby členské strany zobrazovali logo európskej politickej strany jasne viditeľným a používateľsky ústretovým spôsobom s uvedením, že sa má umiestniť v hornej časti prednej strany webového sídla členskej strany a rovnako viditeľne ako vlastné logo členskej strany;

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 131

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno j

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| j) | jej vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej
  rovnováhy
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

j)

jej vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej
  rovnováhy
  .

| j) | jej
  vlastné
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej
  rovnosti
  . |
| --- | --- |

j)

jej
  vlastné
  vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej
  rovnosti
  .

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 4a




  Povinnosti transparentnosti v súvislosti s používaním log, zverejňovaním politického programu a rodovou rovnováhou





  1.
     
  Každá európska politická strana zabezpečí, aby členské strany na svojich webových sídlach zverejňovali politický program a logo európskej politickej strany. Logo európskej politickej strany sa zobrazuje jasne a viditeľne v hornej časti titulnej strany webového sídla členskej strany.






  2.
     
  Každá európska politická strana a jej členské strany zverejňujú na svojich webových sídlach informácie o rodovej rovnováhe kandidátov vo voľbách do Európskeho parlamentu, ktoré sa uskutočnia po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], ako aj aktuálne informácie o rodovom zastúpení u svojich poslancov Európskeho parlamentu. Každá európska politická strana zabezpečí, aby jej členské strany zverejňovali tieto informácie o svojich kandidátoch vo voľbách do Európskeho parlamentu a o svojich poslancoch Európskeho parlamentu na svojich webových sídlach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Článok 4a

Povinnosti transparentnosti v súvislosti s používaním log, zverejňovaním politického programu a rodovou rovnováhou

1.
     
  Každá európska politická strana zabezpečí, aby členské strany na svojich webových sídlach zverejňovali politický program a logo európskej politickej strany. Logo európskej politickej strany sa zobrazuje jasne a viditeľne v hornej časti titulnej strany webového sídla členskej strany.

2.
     
  Každá európska politická strana a jej členské strany zverejňujú na svojich webových sídlach informácie o rodovej rovnováhe kandidátov vo voľbách do Európskeho parlamentu, ktoré sa uskutočnia po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], ako aj aktuálne informácie o rodovom zastúpení u svojich poslancov Európskeho parlamentu. Každá európska politická strana zabezpečí, aby jej členské strany zverejňovali tieto informácie o svojich kandidátoch vo voľbách do Európskeho parlamentu a o svojich poslancoch Európskeho parlamentu na svojich webových sídlach.

Pozmeňujúci návrh 27

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2

Článok 5 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Aby občania porozumeli širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia a jeho cieľom, každá európska politická strana
  do piatich pracovných dní od prvého zverejnenia politického reklamného oznámenia
  odovzdá úradu informácie týkajúce sa
  každej
  politického reklamného oznámenia, ktoré sponzoruje alebo priamo zverejňuje. Tieto informácie zahŕňajú aspoň informácie uvedené v prílohe II bode 1. | 2.   Aby občania porozumeli širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia a jeho cieľom, každá európska politická strana odovzdá úradu informácie týkajúce sa
  každého
  politického reklamného oznámenia, ktoré sponzoruje alebo priamo zverejňuje. Tieto informácie zahŕňajú aspoň informácie uvedené v prílohe II bode 1.
  Informácie sa úradu poskytujú vo forme, ktorá je ľahko prístupná a používa jednoduchý jazyk. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Aby občania porozumeli širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia a jeho cieľom, každá európska politická strana
  do piatich pracovných dní od prvého zverejnenia politického reklamného oznámenia
  odovzdá úradu informácie týkajúce sa
  každej
  politického reklamného oznámenia, ktoré sponzoruje alebo priamo zverejňuje. Tieto informácie zahŕňajú aspoň informácie uvedené v prílohe II bode 1.

2.   Aby občania porozumeli širšiemu kontextu politického reklamného oznámenia a jeho cieľom, každá európska politická strana odovzdá úradu informácie týkajúce sa
  každého
  politického reklamného oznámenia, ktoré sponzoruje alebo priamo zverejňuje. Tieto informácie zahŕňajú aspoň informácie uvedené v prílohe II bode 1.
  Informácie sa úradu poskytujú vo forme, ktorá je ľahko prístupná a používa jednoduchý jazyk.

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 3

Článok 5 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Úrad
  bezodkladne
  zverejní informácie uvedené v odseku 2 v archíve stanovenom v článku 8
  . Informácie sa predkladajú vo forme, ktorá je ľahko prístupná, jasne viditeľná a užívateľsky ústretová a používa jednoduchý jazyk. | 3.   Úrad zverejní informácie uvedené v odseku 2 v archíve stanovenom v článku 8
  bez zbytočného odkladu
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Úrad
  bezodkladne
  zverejní informácie uvedené v odseku 2 v archíve stanovenom v článku 8
  . Informácie sa predkladajú vo forme, ktorá je ľahko prístupná, jasne viditeľná a užívateľsky ústretová a používa jednoduchý jazyk.

3.   Úrad zverejní informácie uvedené v odseku 2 v archíve stanovenom v článku 8
  bez zbytočného odkladu
  .

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 6

Článok 5 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.
     
  Členské štáty určia jeden alebo viacero národných regulačných orgánov zodpovedných za dohľad nad dodržiavaním ustanovení odsekov 1, 2 a 4 a informujú o tom úrad. Tieto vnútroštátne regulačné orgány alebo subjekty vykonávajú svoje právomoci nestranne a transparentne a sú právne oddelené a funkčne nezávislé od svojej vlády a akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu. Úrad na svojom webovom sídle zverejní a priebežne aktualizuje zoznam národných regulačných orgánov členských štátov. Rozhodnutia národných regulačných orgánov podliehajú účinným právnym prostriedkom nápravy. Členské štáty zabezpečia, aby bolo možné na žiadosť ktorejkoľvek zúčastnenej strany požadovať, aby európska politická strana ukončila akékoľvek porušovanie povinností stanovených v odsekoch 1, 2 alebo 4. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.
     
  Členské štáty určia jeden alebo viacero národných regulačných orgánov zodpovedných za dohľad nad dodržiavaním ustanovení odsekov 1, 2 a 4 a informujú o tom úrad. Tieto vnútroštátne regulačné orgány alebo subjekty vykonávajú svoje právomoci nestranne a transparentne a sú právne oddelené a funkčne nezávislé od svojej vlády a akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu. Úrad na svojom webovom sídle zverejní a priebežne aktualizuje zoznam národných regulačných orgánov členských štátov. Rozhodnutia národných regulačných orgánov podliehajú účinným právnym prostriedkom nápravy. Členské štáty zabezpečia, aby bolo možné na žiadosť ktorejkoľvek zúčastnenej strany požadovať, aby európska politická strana ukončila akékoľvek porušovanie povinností stanovených v odsekoch 1, 2 alebo 4.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 133

Pozmeňujúci návrh 133

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1 – písmeno i a (nové)

Článok 6 – odsek 1 – písmeno i a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ia) | jej vlastné vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ia)

ia)

jej vlastné vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnosti.

jej vlastné vnútorné pravidlá týkajúce sa rodovej rovnosti.

Pozmeňujúci návrh 134

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 a (nový)

Článok 6 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 6a |
| | Požiadavky na pravidlá v oblasti rodovej rovnosti |
| | 1.
     
  Kolektívne riadiace orgány európskych politických strán a európskych politických nadácií musia byť rodovo vyvážené. |
| | 2.
     
  Európske politické strany a európske politické nadácie prijmú plán rodovej rovnosti vrátane mechanizmov na zabezpečenie aktívnej účasti žien v celej ich rozmanitosti a európske politické strany vyzvú svoje členské strany, aby urobili to isté. |
| | 3.
     
  Európske politické strany a európske politické nadácie majú protokol na prevenciu sexuálneho obťažovania a obťažovania na základe rodovej príslušnosti, jeho odhaľovanie a boj proti nemu. Zabezpečujú nezávislosť a odborné znalosti odborníkov, ktorí vedú vyšetrovanie, a prijímajú vhodné opatrenia voči páchateľom týchto činov. Európske politické strany a európske politické nadácie začlenia do svojich vnútorných pravidiel zákaz sexuálneho obťažovania a obťažovania na základe rodovej príslušnosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 6a

Článok 6a

Požiadavky na pravidlá v oblasti rodovej rovnosti

Požiadavky na pravidlá v oblasti rodovej rovnosti

1.
     
  Kolektívne riadiace orgány európskych politických strán a európskych politických nadácií musia byť rodovo vyvážené.

2.
     
  Európske politické strany a európske politické nadácie prijmú plán rodovej rovnosti vrátane mechanizmov na zabezpečenie aktívnej účasti žien v celej ich rozmanitosti a európske politické strany vyzvú svoje členské strany, aby urobili to isté.

3.
     
  Európske politické strany a európske politické nadácie majú protokol na prevenciu sexuálneho obťažovania a obťažovania na základe rodovej príslušnosti, jeho odhaľovanie a boj proti nemu. Zabezpečujú nezávislosť a odborné znalosti odborníkov, ktorí vedú vyšetrovanie, a prijímajú vhodné opatrenia voči páchateľom týchto činov. Európske politické strany a európske politické nadácie začlenia do svojich vnútorných pravidiel zákaz sexuálneho obťažovania a obťažovania na základe rodovej príslušnosti.

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – pododsek 2

Článok 7 – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Úrad rozhodne o registrácii a zrušení registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami stanovenými v tomto nariadení. Okrem toho úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej dodržiavajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené
  v súlade s článkom
  4 ods. 1 písm. a), b), d), e) 
  a
  f), a 
  článkom
  6 ods. 1 písm. a) až e) a g). | Úrad rozhodne o registrácii a zrušení registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami stanovenými v tomto nariadení. Okrem toho úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej dodržiavajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v 
  článku
  4 ods. 1 písm. a), b), d), e)
  , f) a h)
  , a 
  článku
  6 ods. 1 písm. a) až e) a g). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Úrad rozhodne o registrácii a zrušení registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami stanovenými v tomto nariadení. Okrem toho úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej dodržiavajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené
  v súlade s článkom
  4 ods. 1 písm. a), b), d), e) 
  a
  f), a 
  článkom
  6 ods. 1 písm. a) až e) a g).

v súlade s článkom

a

článkom

Úrad rozhodne o registrácii a zrušení registrácie európskych politických strán a európskych politických nadácií v súlade s postupmi a podmienkami stanovenými v tomto nariadení. Okrem toho úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej dodržiavajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v 
  článku
  4 ods. 1 písm. a), b), d), e)
  , f) a h)
  , a 
  článku
  6 ods. 1 písm. a) až e) a g).

článku

, f) a h)

článku

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 5

Článok 10 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Každá zmena dokumentov alebo stanov predložená ako súčasť žiadosti o registráciu v súlade s článkom 9 ods. 2 sa oznámi úradu
  , ktorý primerane
  aktualizuje registráciu
  v súlade s postupmi stanovenými
  v článku 18 ods. 2 a 4. | 5.   Každá zmena dokumentov alebo stanov predložená ako súčasť žiadosti o registráciu v súlade s článkom 9 ods. 2 sa oznámi úradu
  do dvoch mesiacov
  .
  Úrad
  aktualizuje registráciu
  na základe takýchto zmien, pričom primerane uplatňuje postupy stanovené
  v článku 18 ods. 2 a 4. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Každá zmena dokumentov alebo stanov predložená ako súčasť žiadosti o registráciu v súlade s článkom 9 ods. 2 sa oznámi úradu
  , ktorý primerane
  aktualizuje registráciu
  v súlade s postupmi stanovenými
  v článku 18 ods. 2 a 4.

5.   Každá zmena dokumentov alebo stanov predložená ako súčasť žiadosti o registráciu v súlade s článkom 9 ods. 2 sa oznámi úradu
  do dvoch mesiacov
  .
  Úrad
  aktualizuje registráciu
  na základe takýchto zmien, pričom primerane uplatňuje postupy stanovené
  v článku 18 ods. 2 a 4.

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 6

Článok 10 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Aktualizovaný zoznam členských strán európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2, sa zašle úradu každoročne. V prípade, že dôjde k zmenám, v dôsledku ktorých už európska politická strana ďalej nespĺňa podmienku stanovenú v článku 3 ods. 1 písm. b), sa tieto zmeny oznámia úradu do štyroch týždňov po vykonaní týchto zmien. | 6.   Aktualizovaný zoznam členských strán európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2, sa zašle úradu každoročne
  do 30. septembra
  . V prípade, že dôjde k zmenám, v dôsledku ktorých už európska politická strana ďalej nespĺňa podmienku stanovenú v článku 3 ods. 1 písm. b), sa tieto zmeny oznámia úradu do štyroch týždňov po vykonaní týchto zmien. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Aktualizovaný zoznam členských strán európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2, sa zašle úradu každoročne. V prípade, že dôjde k zmenám, v dôsledku ktorých už európska politická strana ďalej nespĺňa podmienku stanovenú v článku 3 ods. 1 písm. b), sa tieto zmeny oznámia úradu do štyroch týždňov po vykonaní týchto zmien.

6.   Aktualizovaný zoznam členských strán európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2, sa zašle úradu každoročne
  do 30. septembra
  . V prípade, že dôjde k zmenám, v dôsledku ktorých už európska politická strana ďalej nespĺňa podmienku stanovenú v článku 3 ods. 1 písm. b), sa tieto zmeny oznámia úradu do štyroch týždňov po vykonaní týchto zmien.

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – nadpis

Článok 11 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Overovanie dodržiavania podmienok a požiadaviek registrácie | Overenie dodržiavania podmienok a požiadaviek registrácie
  a preskúmanie dôvodov na výmaz z registra úradom |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Overovanie dodržiavania podmienok a požiadaviek registrácie

Overenie dodržiavania podmienok a požiadaviek registrácie
  a preskúmanie dôvodov na výmaz z registra úradom

a preskúmanie dôvodov na výmaz z registra úradom

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1

Článok 11 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby bol dotknutý postup stanovený v 
  odseku 3 tohto
  článku, úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej spĺňajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e) 
  a
  f) a článku 6 ods. 1 písm. a) až e) a g). | 1.   Bez toho, aby bol dotknutý postup stanovený v článku
  11a
  , úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej spĺňajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e), f) 
  a h)
  a 
  v
  článku 6 ods. 1 písm. a) až e) a g). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Bez toho, aby bol dotknutý postup stanovený v 
  odseku 3 tohto
  článku, úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej spĺňajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e) 
  a
  f) a článku 6 ods. 1 písm. a) až e) a g).

1.   Bez toho, aby bol dotknutý postup stanovený v článku
  11a
  , úrad pravidelne overuje, či registrované európske politické strany a európske politické nadácie naďalej spĺňajú podmienky registrácie stanovené v článku 3 a ustanovenia o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e), f) 
  a h)
  a 
  v
  článku 6 ods. 1 písm. a) až e) a g).

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak úrad
  zistí, že ktorákoľvek z podmienok registrácie alebo ustanovení o riadení uvedených v odseku 1 s výnimkou podmienok v
  článku
  3 ods. 1
  písm.
  d) a článku 3 ods. 2 písm. c) už nie je splnená, oznámi to dotknutej európskej politickej strane alebo nadácii
  . | 2.   Ak
  sa
  úrad
  po overení vykonanom podľa odseku 1 tohto článku domnieva, že sa jeden z dôvodov na zrušenie registrácie podľa
  článku
  19 ods. 1
  písm.
  a), bod i) alebo ii) môže vzťahovať na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, úrad o tom bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu
  . |
| | Ak má úrad vedomosť o okolnostiach, podľa ktorých sa jeden z dôvodov na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. a) alebo podľa článku 19 ods. 2 môže vzťahovať na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, úrad o tom bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu. |
| | Úrad pri informovaní európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v súlade s prvým alebo druhým pododsekom vyzve
  uvedenú
  európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, aby predložila svoje pripomienky do jedného mesiaca od prijatia príslušných informácií. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak úrad
  zistí, že ktorákoľvek z podmienok registrácie alebo ustanovení o riadení uvedených v odseku 1 s výnimkou podmienok v
  článku
  3 ods. 1
  písm.
  d) a článku 3 ods. 2 písm. c) už nie je splnená, oznámi to dotknutej európskej politickej strane alebo nadácii
  .

2.   Ak
  sa
  úrad
  po overení vykonanom podľa odseku 1 tohto článku domnieva, že sa jeden z dôvodov na zrušenie registrácie podľa
  článku
  19 ods. 1
  písm.
  a), bod i) alebo ii) môže vzťahovať na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, úrad o tom bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu
  .

Ak má úrad vedomosť o okolnostiach, podľa ktorých sa jeden z dôvodov na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. a) alebo podľa článku 19 ods. 2 môže vzťahovať na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, úrad o tom bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu.

Ak má úrad vedomosť o okolnostiach, podľa ktorých sa jeden z dôvodov na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. a) alebo podľa článku 19 ods. 2 môže vzťahovať na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, úrad o tom bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu.

Úrad pri informovaní európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v súlade s prvým alebo druhým pododsekom vyzve
  uvedenú
  európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, aby predložila svoje pripomienky do jedného mesiaca od prijatia príslušných informácií.

Úrad pri informovaní európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v súlade s prvým alebo druhým pododsekom vyzve

európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu, aby predložila svoje pripomienky do jedného mesiaca od prijatia príslušných informácií.

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 1

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  1 Európsky parlament, konajúc z vlastnej iniciatívy alebo na základe odôvodnenej žiadosti skupiny občanov predloženej v súlade s príslušnými
  ustanoveniami
  jeho rokovacieho poriadku, alebo Rada či Komisia môžu úradu predložiť žiadosť o overenie, či konkrétna európska politická strana alebo európska politická nadácia dodržiava podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c). V takýchto prípadoch a v prípadoch uvedených v článku 19 ods. 3 písm. a)
  úrad
  požiada výbor nezávislých významných osobností uvedený v článku 14 o stanovisko k príslušnej veci. Výbor predloží svoje stanovisko do dvoch mesiacov. | 3.   
  V prípade nedodržania súladu s článkom 3 ods. 1 písm. c), f) alebo g), článkom 3 ods. 2 písm. e), f) alebo g) alebo
  ustanoveniami
  o riadení uvedenými v odseku 1 tohto článku úrad poskytne dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť opatrenia potrebné na nápravu situácie v lehote stanovenej v odseku 2 tohto článku.
  Úrad
  môže lehotu predĺžiť na základe odôvodnenej žiadosti dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ak je takéto predĺženie potrebné a primerané vzhľadom na nápravné opatrenia plánované európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  1 Európsky parlament, konajúc z vlastnej iniciatívy alebo na základe odôvodnenej žiadosti skupiny občanov predloženej v súlade s príslušnými
  ustanoveniami
  jeho rokovacieho poriadku, alebo Rada či Komisia môžu úradu predložiť žiadosť o overenie, či konkrétna európska politická strana alebo európska politická nadácia dodržiava podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c). V takýchto prípadoch a v prípadoch uvedených v článku 19 ods. 3 písm. a)
  úrad
  požiada výbor nezávislých významných osobností uvedený v článku 14 o stanovisko k príslušnej veci. Výbor predloží svoje stanovisko do dvoch mesiacov.

3.   
  V prípade nedodržania súladu s článkom 3 ods. 1 písm. c), f) alebo g), článkom 3 ods. 2 písm. e), f) alebo g) alebo
  ustanoveniami
  o riadení uvedenými v odseku 1 tohto článku úrad poskytne dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť opatrenia potrebné na nápravu situácie v lehote stanovenej v odseku 2 tohto článku.
  Úrad
  môže lehotu predĺžiť na základe odôvodnenej žiadosti dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ak je takéto predĺženie potrebné a primerané vzhľadom na nápravné opatrenia plánované európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou.

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 2

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípade, že úrad zistí skutočnosti, ktoré môžu vyvolávať pochybnosti týkajúce sa dodržiavania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu s cieľom umožniť ktorejkoľvek z týchto inštitúcií, aby podala žiadosť o overenie, ako je uvedené v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel do dvoch mesiacov po prijatí týchto informácií. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade, že úrad zistí skutočnosti, ktoré môžu vyvolávať pochybnosti týkajúce sa dodržiavania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu s cieľom umožniť ktorejkoľvek z týchto inštitúcií, aby podala žiadosť o overenie, ako je uvedené v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel do dvoch mesiacov po prijatí týchto informácií.

V prípade, že úrad zistí skutočnosti, ktoré môžu vyvolávať pochybnosti týkajúce sa dodržiavania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu s cieľom umožniť ktorejkoľvek z týchto inštitúcií, aby podala žiadosť o overenie, ako je uvedené v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel do dvoch mesiacov po prijatí týchto informácií.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 3

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Postupy stanovené v prvom a druhom pododseku sa nesmú začať v období dvoch mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu. Uvedená lehota sa neuplatňuje na postup stanovený v článku 12. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Postupy stanovené v prvom a druhom pododseku sa nesmú začať v období dvoch mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu. Uvedená lehota sa neuplatňuje na postup stanovený v článku 12.

Postupy stanovené v prvom a druhom pododseku sa nesmú začať v období dvoch mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu. Uvedená lehota sa neuplatňuje na postup stanovený v článku 12.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 4

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| So zreteľom na stanovisko výboru úrad rozhodne, či sa má zrušiť registrácia dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie. Rozhodnutie úradu je riadne odôvodnené. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

So zreteľom na stanovisko výboru úrad rozhodne, či sa má zrušiť registrácia dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie. Rozhodnutie úradu je riadne odôvodnené.

So zreteľom na stanovisko výboru úrad rozhodne, či sa má zrušiť registrácia dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie. Rozhodnutie úradu je riadne odôvodnené.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 5

Článok 11 – odsek 3 – pododsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie z dôvodov nedodržania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) sa môže prijať iba v prípade zjavného a vážneho porušenia týchto podmienok. Rozhodnutie podlieha postupu stanovenému v odseku 4. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie z dôvodov nedodržania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) sa môže prijať iba v prípade zjavného a vážneho porušenia týchto podmienok. Rozhodnutie podlieha postupu stanovenému v odseku 4.

Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie z dôvodov nedodržania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c) sa môže prijať iba v prípade zjavného a vážneho porušenia týchto podmienok. Rozhodnutie podlieha postupu stanovenému v odseku 4.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 1

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo nadácie z dôvodu zjavného a vážneho porušenia, pokiaľ ide o dodržiavanie podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c), sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade. Rozhodnutie nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament a Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia rozhodnutia Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali úrad o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. V prípade námietky Európskeho parlamentu a Rady zostane európska politická strana alebo nadácia registrovaná. | 4.   
  Po uplynutí lehôt uvedených v odsekoch 2 a 3 alebo po doručení akýchkoľvek pripomienok alebo informácií týkajúcich sa nápravných opatrení od dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v uvedenej lehote úrad bez zbytočného odkladu a na základe akýchkoľvek takýchto pripomienok predložených európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou posúdi, či sa na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu vzťahuje niektorý z dôvodov na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. a) alebo podľa článku 19 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo nadácie z dôvodu zjavného a vážneho porušenia, pokiaľ ide o dodržiavanie podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c), sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade. Rozhodnutie nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament a Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia rozhodnutia Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali úrad o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. V prípade námietky Európskeho parlamentu a Rady zostane európska politická strana alebo nadácia registrovaná.

4.   
  Po uplynutí lehôt uvedených v odsekoch 2 a 3 alebo po doručení akýchkoľvek pripomienok alebo informácií týkajúcich sa nápravných opatrení od dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v uvedenej lehote úrad bez zbytočného odkladu a na základe akýchkoľvek takýchto pripomienok predložených európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou posúdi, či sa na európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu vzťahuje niektorý z dôvodov na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. a) alebo podľa článku 19 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 2

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Európsky parlament a Rada môžu namietať proti rozhodnutiu len z dôvodov súvisiacich s posúdením dodržiavania podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c). | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Európsky parlament a Rada môžu namietať proti rozhodnutiu len z dôvodov súvisiacich s posúdením dodržiavania podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c).

Európsky parlament a Rada môžu namietať proti rozhodnutiu len z dôvodov súvisiacich s posúdením dodržiavania podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a článku 3 ods. 2 písm. c).

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 3

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia musí byť informovaná o námietkach vznesených voči rozhodnutiu úradu o zrušení jej registrácie. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia musí byť informovaná o námietkach vznesených voči rozhodnutiu úradu o zrušení jej registrácie.

Dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia musí byť informovaná o námietkach vznesených voči rozhodnutiu úradu o zrušení jej registrácie.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 4

Článok 11 – odsek 4 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Európsky parlament a Rada prijmú pozíciu v súlade so svojimi príslušnými pravidlami rozhodovania stanovenými v súlade so zmluvami. Každá námietka sa musí riadne odôvodniť a zverejniť. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Európsky parlament a Rada prijmú pozíciu v súlade so svojimi príslušnými pravidlami rozhodovania stanovenými v súlade so zmluvami. Každá námietka sa musí riadne odôvodniť a zverejniť.

Európsky parlament a Rada prijmú pozíciu v súlade so svojimi príslušnými pravidlami rozhodovania stanovenými v súlade so zmluvami. Každá námietka sa musí riadne odôvodniť a zverejniť.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 5

Článok 11 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, voči ktorému nebola vznesená námietka podľa postupu uvedeného v odseku 4, sa spolu s podrobnými dôvodmi zrušenia registrácie oznámi dotknutej európskej politickej strane alebo nadácii a uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Rozhodnutie nadobúda účinnosť oznámením v súlade s článkom 297 ZFEÚ. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, voči ktorému nebola vznesená námietka podľa postupu uvedeného v odseku 4, sa spolu s podrobnými dôvodmi zrušenia registrácie oznámi dotknutej európskej politickej strane alebo nadácii a uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Rozhodnutie nadobúda účinnosť oznámením v súlade s článkom 297 ZFEÚ.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 6

Článok 11 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.
     
  Európska politická nadácia automaticky stráca svoj štatút ako taký, ak je z registra vymazaná európska politická strana, ku ktorej je pridružená. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.
     
  Európska politická nadácia automaticky stráca svoj štatút ako taký, ak je z registra vymazaná európska politická strana, ku ktorej je pridružená.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 a (nový)

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11a |
| | Overenie podmienok registrácie vo vzťahu k hodnotám, na ktorých je založená Únia |
| | 1.
     
  Európsky parlament z vlastnej iniciatívy alebo na základe odôvodnenej žiadosti skupiny občanov predloženej v súlade s príslušnými ustanoveniami jeho rokovacieho poriadku alebo Rada či Komisia môžu úradu podať žiadosť o overenie, či konkrétna európska politická strana alebo európska politická nadácia spĺňa podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) a e) a článku 3 ods. 2 písm. c) a d). V takýchto prípadoch a v prípadoch uvedených v článku 11b ods. 2 úrad bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a vyzve ju, aby do jedného mesiaca predložila pripomienky, a poskytne jej možnosť zaviesť opatrenia na nápravu situácie. |
| | Úrad môže lehotu predĺžiť na základe odôvodnenej žiadosti dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ak je predĺženie potrebné a primerané vzhľadom na nápravné opatrenia plánované európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou. |
| | Po uplynutí lehoty uvedenej v prvom a druhom pododseku alebo po doručení akýchkoľvek pripomienok a informácií o nápravných opatreniach od dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v uvedenej lehote poskytne úrad pripomienky dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, prípadne aj opis nápravných opatrení prijatých touto stranou alebo nadáciou výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 a požiada tento výbor o stanovisko k veci. Výbor predloží stanovisko do dvoch mesiacov. |
| | V prípade, že úrad získa vedomosti o skutočnostiach, ktoré vyvolávajú pochybnosti o dodržiavaní podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a e) a článku 3 ods. 2 písm. c) a d) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby ktorejkoľvek z týchto inštitúcií umožnil podať žiadosť o overenie uvedenú v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel požiadať o overenie do dvoch mesiacov po doručení uvedených informácií. |
| | 2.
     
  Postupy stanovené v odseku 1 sa nesmú začať v období dvoch mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu. |
| | 3.
     
  Úrad rozhodne o zrušení registrácie dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie s ohľadom na stanovisko výboru nezávislých významných osobností uvedeného v článku 14. Rozhodnutie úradu musí byť riadne odôvodnené. |
| | 4.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie z dôvodov nedodržania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) sa prijme iba v prípade zjavného a závažného porušenia uvedených podmienok. Rozhodnutie podlieha postupu stanovenému v odseku 5. |
| | 5.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z dôvodu zjavného a závažného porušenia podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade. Rozhodnutie nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament a Rada voči nemu nevzniesli námietku do troch mesiacov odo dňa, keď im bolo rozhodnutie oznámené, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali úrad o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. V prípade námietky Európskeho parlamentu a Rady zostane európska politická strana alebo európska politická nadácia registrovaná. |
| | 6.
     
  Európsky parlament a Rada môžu namietať proti rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie len z dôvodov súvisiacich s posúdením dodržania podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d). |
| | 7.
     
  Ak bola vznesená námietka voči rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, úrad o takejto námietke informuje dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu. |
| | 8.
     
  Európsky parlament a Rada prijmú pozíciu podľa svojich pravidiel rozhodovania stanovených v súlade so zmluvami. Každá námietka vznesená proti rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie sa riadne odôvodní a zverejní. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11a

Článok 11a

Overenie podmienok registrácie vo vzťahu k hodnotám, na ktorých je založená Únia

Overenie podmienok registrácie vo vzťahu k hodnotám, na ktorých je založená Únia

1.
     
  Európsky parlament z vlastnej iniciatívy alebo na základe odôvodnenej žiadosti skupiny občanov predloženej v súlade s príslušnými ustanoveniami jeho rokovacieho poriadku alebo Rada či Komisia môžu úradu podať žiadosť o overenie, či konkrétna európska politická strana alebo európska politická nadácia spĺňa podmienky stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) a e) a článku 3 ods. 2 písm. c) a d). V takýchto prípadoch a v prípadoch uvedených v článku 11b ods. 2 úrad bez zbytočného odkladu informuje príslušnú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a vyzve ju, aby do jedného mesiaca predložila pripomienky, a poskytne jej možnosť zaviesť opatrenia na nápravu situácie.

Úrad môže lehotu predĺžiť na základe odôvodnenej žiadosti dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ak je predĺženie potrebné a primerané vzhľadom na nápravné opatrenia plánované európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou.

Úrad môže lehotu predĺžiť na základe odôvodnenej žiadosti dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ak je predĺženie potrebné a primerané vzhľadom na nápravné opatrenia plánované európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou.

Po uplynutí lehoty uvedenej v prvom a druhom pododseku alebo po doručení akýchkoľvek pripomienok a informácií o nápravných opatreniach od dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v uvedenej lehote poskytne úrad pripomienky dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, prípadne aj opis nápravných opatrení prijatých touto stranou alebo nadáciou výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 a požiada tento výbor o stanovisko k veci. Výbor predloží stanovisko do dvoch mesiacov.

Po uplynutí lehoty uvedenej v prvom a druhom pododseku alebo po doručení akýchkoľvek pripomienok a informácií o nápravných opatreniach od dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v uvedenej lehote poskytne úrad pripomienky dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, prípadne aj opis nápravných opatrení prijatých touto stranou alebo nadáciou výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 a požiada tento výbor o stanovisko k veci. Výbor predloží stanovisko do dvoch mesiacov.

V prípade, že úrad získa vedomosti o skutočnostiach, ktoré vyvolávajú pochybnosti o dodržiavaní podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a e) a článku 3 ods. 2 písm. c) a d) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby ktorejkoľvek z týchto inštitúcií umožnil podať žiadosť o overenie uvedenú v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel požiadať o overenie do dvoch mesiacov po doručení uvedených informácií.

V prípade, že úrad získa vedomosti o skutočnostiach, ktoré vyvolávajú pochybnosti o dodržiavaní podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) a e) a článku 3 ods. 2 písm. c) a d) konkrétnou európskou politickou stranou alebo európskou politickou nadáciou, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby ktorejkoľvek z týchto inštitúcií umožnil podať žiadosť o overenie uvedenú v prvom pododseku. Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, Európsky parlament, Rada a Komisia vyjadria svoj úmysel požiadať o overenie do dvoch mesiacov po doručení uvedených informácií.

2.
     
  Postupy stanovené v odseku 1 sa nesmú začať v období dvoch mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu.

3.
     
  Úrad rozhodne o zrušení registrácie dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie s ohľadom na stanovisko výboru nezávislých významných osobností uvedeného v článku 14. Rozhodnutie úradu musí byť riadne odôvodnené.

4.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie z dôvodov nedodržania podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) sa prijme iba v prípade zjavného a závažného porušenia uvedených podmienok. Rozhodnutie podlieha postupu stanovenému v odseku 5.

5.
     
  Rozhodnutie úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z dôvodu zjavného a závažného porušenia podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade. Rozhodnutie nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament a Rada voči nemu nevzniesli námietku do troch mesiacov odo dňa, keď im bolo rozhodnutie oznámené, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali úrad o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. V prípade námietky Európskeho parlamentu a Rady zostane európska politická strana alebo európska politická nadácia registrovaná.

6.
     
  Európsky parlament a Rada môžu namietať proti rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie len z dôvodov súvisiacich s posúdením dodržania podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d).

7.
     
  Ak bola vznesená námietka voči rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, úrad o takejto námietke informuje dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu.

8.
     
  Európsky parlament a Rada prijmú pozíciu podľa svojich pravidiel rozhodovania stanovených v súlade so zmluvami. Každá námietka vznesená proti rozhodnutiu úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie sa riadne odôvodní a zverejní.

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 b (nový)

Článok 11 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 11b |
| | Overovanie povinností podľa vnútroštátneho práva |
| | 1.
     
  Ak si európska politická strana alebo európska politická nadácia nesplnila príslušné povinnosti podľa vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 prvého pododseku a ak je vzhľadom na slobodu združovania zakotveného v článku 12 charty a na potrebu zabezpečiť pluralitu politických strán v Európe toto nesplnenie povinností dostatočne závažné ako dôvod na zrušenie jej registrácie, členský štát sídla európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie môže úradu adresovať žiadosť o zrušenie registrácie. Uvedená žiadosť musí byť riadne odôvodnená. Predovšetkým musí presne a podrobne identifikovať protiprávne konanie a osobitné vnútroštátne požiadavky, ktoré neboli splnené. |
| | Ak sa predmet žiadosti členského štátu týka výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená a ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, úrad začne postup overovania v súlade s článkom 11a. |
| | V ostatných prípadoch, keď členský štát vo svojej žiadosti podľa prvého pododseku potvrdil, že existuje účinný prostriedok nápravy proti takejto žiadosti na vnútroštátnej úrovni a všetky prostriedky nápravy týkajúce sa takejto žiadosti boli vyčerpané, úrad po vypočutí zástupcu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie posúdi, či sa dôvod na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. d) vzťahuje na dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu. |
| | 2.
     
  Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nedodržiava príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva podľa článku 17 ods. 2 druhého pododseku a ak sa príslušná vec výlučne alebo prevažne týka prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená a ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, príslušný členský štát sa v súlade s ustanoveniami prvého pododseku odseku 1 môže obrátiť na úrad so žiadosťou. Úrad postupuje v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom. |
| | 3.
     
  Úrad vo všetkých prípadoch koná bez zbytočného odkladu. Úrad informuje dotknutý členský štát a dotknutú európsku politickú stranu alebo dotknutú európsku politickú nadáciu o ďalšom postupe v súvislosti s odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 11b

Článok 11b

Overovanie povinností podľa vnútroštátneho práva

Overovanie povinností podľa vnútroštátneho práva

1.
     
  Ak si európska politická strana alebo európska politická nadácia nesplnila príslušné povinnosti podľa vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 prvého pododseku a ak je vzhľadom na slobodu združovania zakotveného v článku 12 charty a na potrebu zabezpečiť pluralitu politických strán v Európe toto nesplnenie povinností dostatočne závažné ako dôvod na zrušenie jej registrácie, členský štát sídla európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie môže úradu adresovať žiadosť o zrušenie registrácie. Uvedená žiadosť musí byť riadne odôvodnená. Predovšetkým musí presne a podrobne identifikovať protiprávne konanie a osobitné vnútroštátne požiadavky, ktoré neboli splnené.

Ak sa predmet žiadosti členského štátu týka výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená a ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, úrad začne postup overovania v súlade s článkom 11a.

Ak sa predmet žiadosti členského štátu týka výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená a ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, úrad začne postup overovania v súlade s článkom 11a.

V ostatných prípadoch, keď členský štát vo svojej žiadosti podľa prvého pododseku potvrdil, že existuje účinný prostriedok nápravy proti takejto žiadosti na vnútroštátnej úrovni a všetky prostriedky nápravy týkajúce sa takejto žiadosti boli vyčerpané, úrad po vypočutí zástupcu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie posúdi, či sa dôvod na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. d) vzťahuje na dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu.

V ostatných prípadoch, keď členský štát vo svojej žiadosti podľa prvého pododseku potvrdil, že existuje účinný prostriedok nápravy proti takejto žiadosti na vnútroštátnej úrovni a všetky prostriedky nápravy týkajúce sa takejto žiadosti boli vyčerpané, úrad po vypočutí zástupcu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie posúdi, či sa dôvod na zrušenie registrácie podľa článku 19 ods. 1 písm. d) vzťahuje na dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu.

2.
     
  Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nedodržiava príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva podľa článku 17 ods. 2 druhého pododseku a ak sa príslušná vec výlučne alebo prevažne týka prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená a ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, príslušný členský štát sa v súlade s ustanoveniami prvého pododseku odseku 1 môže obrátiť na úrad so žiadosťou. Úrad postupuje v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom.

3.
     
  Úrad vo všetkých prípadoch koná bez zbytočného odkladu. Úrad informuje dotknutý členský štát a dotknutú európsku politickú stranu alebo dotknutú európsku politickú nadáciu o ďalšom postupe v súvislosti s odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie.

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 2

Článok 12 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Ak je
  úrad informovaný o rozhodnutí
  vnútroštátneho
  dozorného orgánu
  v zmysle
  článku 4
  bod
  21 nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorom sa konštatuje, že fyzická alebo právnická osoba porušila príslušné pravidlá o ochrane osobných údajov, a ak z daného rozhodnutia vyplýva alebo ak sú iné opodstatnené dôvody domnievať sa, že porušenie súvisí s politickými činnosťami európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v kontexte volieb do Európskeho parlamentu, úrad túto záležitosť postúpi výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 tohto nariadenia. Úrad sa môže v prípade potreby spojiť s príslušným
  vnútroštátnym
  dozorným orgánom. | 2.   Úrad
  je
  informovaný o 
  akomkoľvek
  rozhodnutí dozorného orgánu
  na vnútroštátnej úrovni vymedzenom v
  článku 4
  bode
  21 nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorom sa konštatuje, že fyzická alebo právnická osoba porušila príslušné pravidlá o ochrane osobných údajov, a ak z daného rozhodnutia vyplýva alebo ak sú iné opodstatnené dôvody domnievať sa, že porušenie súvisí s politickými činnosťami európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v kontexte volieb do Európskeho parlamentu, úrad túto záležitosť postúpi výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 tohto nariadenia. Úrad sa môže v prípade potreby spojiť s príslušným dozorným orgánom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Ak je
  úrad informovaný o rozhodnutí
  vnútroštátneho
  dozorného orgánu
  v zmysle
  článku 4
  bod
  21 nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorom sa konštatuje, že fyzická alebo právnická osoba porušila príslušné pravidlá o ochrane osobných údajov, a ak z daného rozhodnutia vyplýva alebo ak sú iné opodstatnené dôvody domnievať sa, že porušenie súvisí s politickými činnosťami európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v kontexte volieb do Európskeho parlamentu, úrad túto záležitosť postúpi výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 tohto nariadenia. Úrad sa môže v prípade potreby spojiť s príslušným
  vnútroštátnym
  dozorným orgánom.

2.   Úrad
  je
  informovaný o 
  akomkoľvek
  rozhodnutí dozorného orgánu
  na vnútroštátnej úrovni vymedzenom v
  článku 4
  bode
  21 nariadenia (EÚ) 2016/679, v ktorom sa konštatuje, že fyzická alebo právnická osoba porušila príslušné pravidlá o ochrane osobných údajov, a ak z daného rozhodnutia vyplýva alebo ak sú iné opodstatnené dôvody domnievať sa, že porušenie súvisí s politickými činnosťami európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie v kontexte volieb do Európskeho parlamentu, úrad túto záležitosť postúpi výboru nezávislých významných osobností uvedenému v článku 14 tohto nariadenia. Úrad sa môže v prípade potreby spojiť s príslušným dozorným orgánom.

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 4

Článok 12 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   So zreteľom na stanovisko výboru úrad podľa článku 30
  ods. 2
  písm. a) bodu vii) rozhodne, či sa majú uložiť finančné sankcie dotknutej európskej politickej strane alebo dotknutej európskej politickej nadácii. Rozhodnutie úradu sa musí riadne odôvodniť, najmä s ohľadom na stanovisko výboru, a musí sa urýchlene uverejniť. | 4.   So zreteľom na stanovisko výboru úrad podľa článku 30
  ods. 1
  písm. a) bodu vii) rozhodne, či sa majú uložiť finančné sankcie dotknutej európskej politickej strane alebo dotknutej európskej politickej nadácii. Rozhodnutie úradu sa musí riadne odôvodniť, najmä s ohľadom na stanovisko výboru, a musí sa urýchlene uverejniť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   So zreteľom na stanovisko výboru úrad podľa článku 30
  ods. 2
  písm. a) bodu vii) rozhodne, či sa majú uložiť finančné sankcie dotknutej európskej politickej strane alebo dotknutej európskej politickej nadácii. Rozhodnutie úradu sa musí riadne odôvodniť, najmä s ohľadom na stanovisko výboru, a musí sa urýchlene uverejniť.

4.   So zreteľom na stanovisko výboru úrad podľa článku 30
  ods. 1
  písm. a) bodu vii) rozhodne, či sa majú uložiť finančné sankcie dotknutej európskej politickej strane alebo dotknutej európskej politickej nadácii. Rozhodnutie úradu sa musí riadne odôvodniť, najmä s ohľadom na stanovisko výboru, a musí sa urýchlene uverejniť.

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 5

Článok 12 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Postupom stanoveným v tomto článku nie je dotknutý postup stanovený v 
  článku
  11. | 5.   Postupom stanoveným v tomto článku nie je dotknutý postup stanovený v 
  článkoch
  11
  , 11a a 11b
  .
  Lehota uvedená v článku 11a ods. 2 sa nevzťahuje na postup stanovený v tomto článku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Postupom stanoveným v tomto článku nie je dotknutý postup stanovený v 
  článku
  11.

5.   Postupom stanoveným v tomto článku nie je dotknutý postup stanovený v 
  článkoch
  11
  , 11a a 11b
  .
  Lehota uvedená v článku 11a ods. 2 sa nevzťahuje na postup stanovený v tomto článku.

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1

Článok 13 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Úrad každoročne pripravuje a uverejňuje správu o činnosti európskych politických strán v oblasti politickej reklamy. Táto správa obsahuje
  faktické zhrnutie správ
  za príslušný rok podávania správ, ktoré zverejnili európske politické strany
  podľa článku
  5 ods. 4,
  ako aj všetky rozhodnutia národných regulačných orgánov určených podľa článku 5 ods. 6 alebo dozorných orgánov uvedených v článku 5 ods. 7, ktorými sa konštatuje, že európska politická strana porušila článok 5 tohto nariadenia. | Úrad každoročne pripravuje a uverejňuje správu o činnosti európskych politických strán v oblasti politickej reklamy. Táto správa obsahuje
  správy
  za príslušný rok podávania správ, ktoré zverejnili európske politické strany
  v súlade s článkom
  5 ods. 4. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Úrad každoročne pripravuje a uverejňuje správu o činnosti európskych politických strán v oblasti politickej reklamy. Táto správa obsahuje
  faktické zhrnutie správ
  za príslušný rok podávania správ, ktoré zverejnili európske politické strany
  podľa článku
  5 ods. 4,
  ako aj všetky rozhodnutia národných regulačných orgánov určených podľa článku 5 ods. 6 alebo dozorných orgánov uvedených v článku 5 ods. 7, ktorými sa konštatuje, že európska politická strana porušila článok 5 tohto nariadenia.

faktické zhrnutie správ

podľa článku

ako aj všetky rozhodnutia národných regulačných orgánov určených podľa článku 5 ods. 6 alebo dozorných orgánov uvedených v článku 5 ods. 7, ktorými sa konštatuje, že európska politická strana porušila článok 5 tohto nariadenia.

Úrad každoročne pripravuje a uverejňuje správu o činnosti európskych politických strán v oblasti politickej reklamy. Táto správa obsahuje
  správy
  za príslušný rok podávania správ, ktoré zverejnili európske politické strany
  v súlade s článkom
  5 ods. 4.

správy

v súlade s článkom

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 1

Článok 19 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Európska politická strana alebo európska politická nadácia stráca európsku právnu subjektivitu
  oznámením
  rozhodnutia
  podľa článku 11 ods. 5. | 1.   Európska politická strana alebo európska politická nadácia stráca európsku právnu subjektivitu
  po svojom výmaze z registra na základe
  rozhodnutia
  úradu, a to
  : |
| | a) | ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11 zistí, že |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Európska politická strana alebo európska politická nadácia stráca európsku právnu subjektivitu
  oznámením
  rozhodnutia
  podľa článku 11 ods. 5.

1.   Európska politická strana alebo európska politická nadácia stráca európsku právnu subjektivitu
  po svojom výmaze z registra na základe
  rozhodnutia
  úradu, a to
  :

a)

a)

ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11 zistí, že

ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11 zistí, že

| | i) | predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nespĺňa niektorú z podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. a), b), c), f) alebo g) alebo v článku 3 ods. 2 písm. a), b), e), f) alebo g); |
| --- | --- | --- |

i)

i)

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nespĺňa niektorú z podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. a), b), c), f) alebo g) alebo v článku 3 ods. 2 písm. a), b), e), f) alebo g);

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nespĺňa niektorú z podmienok registrácie stanovených v článku 3 ods. 1 písm. a), b), c), f) alebo g) alebo v článku 3 ods. 2 písm. a), b), e), f) alebo g);

| | ii) | predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržiava niektoré ustanovenie o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f), h) alebo i) alebo v článku 6 ods. 1 písm. a) až e) alebo g); |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržiava niektoré ustanovenie o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f), h) alebo i) alebo v článku 6 ods. 1 písm. a) až e) alebo g);

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržiava niektoré ustanovenie o riadení stanovené v článku 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f), h) alebo i) alebo v článku 6 ods. 1 písm. a) až e) alebo g);

| | iii) | predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia je v niektorej zo situácií vyžadujúcej vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia je v niektorej zo situácií vyžadujúcej vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046;

predmetná európska politická strana alebo európska politická nadácia je v niektorej zo situácií vyžadujúcej vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046;

| | iv) | rozhodnutie o registrácii predmetnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie je založené na informáciách, ktoré sú rozhodujúce pre rozhodnutie o registrácii a ktoré boli nesprávne alebo zavádzajúce, alebo ak toto rozhodnutie bolo získané podvodom; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

rozhodnutie o registrácii predmetnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie je založené na informáciách, ktoré sú rozhodujúce pre rozhodnutie o registrácii a ktoré boli nesprávne alebo zavádzajúce, alebo ak toto rozhodnutie bolo získané podvodom;

rozhodnutie o registrácii predmetnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie je založené na informáciách, ktoré sú rozhodujúce pre rozhodnutie o registrácii a ktoré boli nesprávne alebo zavádzajúce, alebo ak toto rozhodnutie bolo získané podvodom;

| b) | ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11a zistí, že podmienky registrácie stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo v článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) týkajúce sa dodržiavania hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ boli touto európskou politickou stranou alebo jej členskými stranami alebo európskou politickou nadáciou alebo jej členskými organizáciami zjavne a závažne porušené; |
| --- | --- |

b)

b)

ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11a zistí, že podmienky registrácie stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo v článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) týkajúce sa dodržiavania hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ boli touto európskou politickou stranou alebo jej členskými stranami alebo európskou politickou nadáciou alebo jej členskými organizáciami zjavne a závažne porušené;

ak úrad v súvislosti s postupom stanoveným v článku 11a zistí, že podmienky registrácie stanovené v článku 3 ods. 1 písm. d) alebo e) alebo v článku 3 ods. 2 písm. c) alebo d) týkajúce sa dodržiavania hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ boli touto európskou politickou stranou alebo jej členskými stranami alebo európskou politickou nadáciou alebo jej členskými organizáciami zjavne a závažne porušené;

| c) | na žiadosť dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie; alebo |
| --- | --- |

c)

c)

na žiadosť dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie; alebo

na žiadosť dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie; alebo

| d) | na žiadosť členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v článku 11b ods. 1 a 3. |
| --- | --- |

d)

d)

na žiadosť členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v článku 11b ods. 1 a 3.

na žiadosť členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v článku 11b ods. 1 a 3.

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 2

Článok 19 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Európska politická strana alebo európska politická nadácia sa
  z registra vymaže
  na základe rozhodnutia úradu, a to: | 2.   
  Ak úrad rozhodne vymazať európsku politickú stranu
  z registra, vymaže
  z registra aj európsku politickú nadáciu, ktorá je k nej pridružená. |
| a) | v dôsledku rozhodnutia prijatého podľa článku 11 ods. 2 až 5; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Európska politická strana alebo európska politická nadácia sa
  z registra vymaže
  na základe rozhodnutia úradu, a to:

2.   
  Ak úrad rozhodne vymazať európsku politickú stranu
  z registra, vymaže
  z registra aj európsku politickú nadáciu, ktorá je k nej pridružená.

a)

a)

v dôsledku rozhodnutia prijatého podľa článku 11 ods. 2 až 5;

v dôsledku rozhodnutia prijatého podľa článku 11 ods. 2 až 5;

| b) | za okolností uvedených v článku 11 ods. 6; |
| --- | --- |

b)

b)

za okolností uvedených v článku 11 ods. 6;

za okolností uvedených v článku 11 ods. 6;

| c) | na žiadosť európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie; |
| --- | --- |

c)

c)

na žiadosť európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie;

na žiadosť európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie;

| d) | v prípadoch uvedených v odseku 3, prvom pododseku písm. b) . |
| --- | --- |

d)

d)

v prípadoch uvedených v odseku 3, prvom pododseku písm. b) .

v prípadoch uvedených v odseku 3, prvom pododseku písm. b) .

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 3

Článok 19 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Pokiaľ európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nespĺňa príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 prvého pododseku, členský štát jej sídla sa môže obrátiť na úrad s riadne odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie, v ktorej je presne a v plnom rozsahu uvedené, o aké nezákonné činnosti ide a ktoré konkrétne vnútroštátne požiadavky sa nedodržali. V takýchto prípadoch úrad: | 3.   
  Rozhodnutie úradu o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra sa adresuje a oznamuje dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii
  .
  Toto rozhodnutie
  sa
  uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| a) | začne postup overovania v súlade s článkom 11 ods. 3 tohto nariadenia, pokiaľ ide o veci týkajúce sa výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená, ako sú stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ. Uplatňuje sa aj článok 11 ods. 4, 5 a 6 tohto nariadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Pokiaľ európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nespĺňa príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 prvého pododseku, členský štát jej sídla sa môže obrátiť na úrad s riadne odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie, v ktorej je presne a v plnom rozsahu uvedené, o aké nezákonné činnosti ide a ktoré konkrétne vnútroštátne požiadavky sa nedodržali. V takýchto prípadoch úrad:

3.   
  Rozhodnutie úradu o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra sa adresuje a oznamuje dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii
  .
  Toto rozhodnutie
  sa
  uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

a)

a)

začne postup overovania v súlade s článkom 11 ods. 3 tohto nariadenia, pokiaľ ide o veci týkajúce sa výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená, ako sú stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ. Uplatňuje sa aj článok 11 ods. 4, 5 a 6 tohto nariadenia;

začne postup overovania v súlade s článkom 11 ods. 3 tohto nariadenia, pokiaľ ide o veci týkajúce sa výlučne alebo prevažne prvkov vo vzťahu k rešpektovaniu hodnôt, na ktorých je Únia založená, ako sú stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ. Uplatňuje sa aj článok 11 ods. 4, 5 a 6 tohto nariadenia;

| b) | rozhodne o výmaze príslušnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra vo všetkých ostatných záležitostiach a ak dotknutý členský štát v odôvodnenej žiadosti potvrdí, že boli vyčerpané všetky vnútroštátne opravné prostriedky. |
| --- | --- |

b)

b)

rozhodne o výmaze príslušnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra vo všetkých ostatných záležitostiach a ak dotknutý členský štát v odôvodnenej žiadosti potvrdí, že boli vyčerpané všetky vnútroštátne opravné prostriedky.

rozhodne o výmaze príslušnej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra vo všetkých ostatných záležitostiach a ak dotknutý členský štát v odôvodnenej žiadosti potvrdí, že boli vyčerpané všetky vnútroštátne opravné prostriedky.

Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nedodržiava príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 druhého pododseku a ak sa príslušná vec výlučne alebo prevažne týka prvkov so vzťahom k rešpektovaniu hodnôt, na akých je Únia založená, ako sú stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ, príslušný členský štát sa môže obrátiť na úrad so žiadosťou v súlade s ustanoveniami prvého pododseku tohto odseku. Úrad postupuje v súlade s prvým pododsekom písm. a) tohto odseku.

Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia závažným spôsobom nedodržiava príslušné povinnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva uplatniteľného podľa článku 17 ods. 2 druhého pododseku a ak sa príslušná vec výlučne alebo prevažne týka prvkov so vzťahom k rešpektovaniu hodnôt, na akých je Únia založená, ako sú stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ, príslušný členský štát sa môže obrátiť na úrad so žiadosťou v súlade s ustanoveniami prvého pododseku tohto odseku. Úrad postupuje v súlade s prvým pododsekom písm. a) tohto odseku.

Úrad vo všetkých prípadoch koná bez zbytočného odkladu. Úrad informuje dotknutý členský štát a dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu o ďalšom postupe v súvislosti s odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie.

Úrad vo všetkých prípadoch koná bez zbytočného odkladu. Úrad informuje dotknutý členský štát a dotknutú európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu o ďalšom postupe v súvislosti s odôvodnenou žiadosťou o zrušenie registrácie.

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 4

Článok 19 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Úrad stanoví dátum zverejnenia podľa odseku 1 po konzultácii s členským štátom, v ktorom má európska politická strana alebo európska politická nadácia sídlo. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.
     
  Úrad stanoví dátum zverejnenia podľa odseku 1 po konzultácii s členským štátom, v ktorom má európska politická strana alebo európska politická nadácia sídlo.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 1

Článok 20 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Európska politická strana, ktorá je registrovaná v súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v tomto nariadení a zastúpená v Európskom parlamente najmenej jedným svojím členom a nenachádza sa v žiadnej zo situácií uvedených v článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktorá by viedla k jej vylúčeniu, môže požiadať o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v súlade s podmienkami, ktoré povoľujúci úradník Európskeho parlamentu uverejní v rámci výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky. | 1.   Európska politická strana, ktorá je registrovaná v súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v tomto nariadení a zastúpená v Európskom parlamente najmenej jedným svojím členom a nenachádza sa v žiadnej zo situácií uvedených v článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktorá by viedla k jej vylúčeniu, môže požiadať o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v súlade s podmienkami, ktoré povoľujúci úradník Európskeho parlamentu uverejní v rámci výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Európska politická strana, ktorá je registrovaná v súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v tomto nariadení a zastúpená v Európskom parlamente najmenej jedným svojím členom a nenachádza sa v žiadnej zo situácií uvedených v článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktorá by viedla k jej vylúčeniu, môže požiadať o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v súlade s podmienkami, ktoré povoľujúci úradník Európskeho parlamentu uverejní v rámci výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky.

1.   Európska politická strana, ktorá je registrovaná v súlade s podmienkami a postupmi stanovenými v tomto nariadení a zastúpená v Európskom parlamente najmenej jedným svojím členom a nenachádza sa v žiadnej zo situácií uvedených v článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktorá by viedla k jej vylúčeniu, môže požiadať o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v súlade s podmienkami, ktoré povoľujúci úradník Európskeho parlamentu uverejní v rámci výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  .

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 3 – pododsek 1 a (nový)

Článok 20 – odsek 3 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Priame členstvo Európskeho parlamentu sa akceptuje v prípadoch, keď poslanec Európskeho parlamentu nie je členom národnej alebo regionálnej strany pridruženej k európskej politickej strane. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Priame členstvo Európskeho parlamentu sa akceptuje v prípadoch, keď poslanec Európskeho parlamentu nie je členom národnej alebo regionálnej strany pridruženej k európskej politickej strane.

Priame členstvo Európskeho parlamentu sa akceptuje v prípadoch, keď poslanec Európskeho parlamentu nie je členom národnej alebo regionálnej strany pridruženej k európskej politickej strane.

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 5

Článok 20 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   V rámci obmedzení stanovených v článkoch 24 a 25 medzi výdavky refundovateľné prostredníctvom finančného príspevku patria administratívne výdavky a výdavky spojené s technickou pomocou, schôdzami, výskumom, cezhraničnými akciami, štúdiami, informáciami a publikáciami, ako aj výdavky spojené s kampaňami. | 5.   V rámci obmedzení stanovených v článkoch 24 a 25 medzi výdavky refundovateľné prostredníctvom finančného príspevku
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  patria administratívne výdavky a výdavky spojené s technickou pomocou, schôdzami, výskumom, cezhraničnými akciami, štúdiami, informáciami a publikáciami, ako aj výdavky spojené s kampaňami. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   V rámci obmedzení stanovených v článkoch 24 a 25 medzi výdavky refundovateľné prostredníctvom finančného príspevku patria administratívne výdavky a výdavky spojené s technickou pomocou, schôdzami, výskumom, cezhraničnými akciami, štúdiami, informáciami a publikáciami, ako aj výdavky spojené s kampaňami.

5.   V rámci obmedzení stanovených v článkoch 24 a 25 medzi výdavky refundovateľné prostredníctvom finančného príspevku
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  patria administratívne výdavky a výdavky spojené s technickou pomocou, schôdzami, výskumom, cezhraničnými akciami, štúdiami, informáciami a publikáciami, ako aj výdavky spojené s kampaňami.

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 1

Článok 21 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Na to, aby európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 20 ods. 1 alebo ods. 2, získala finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, musí predložiť žiadosť Európskemu parlamentu po výzve na predkladanie žiadostí o príspevky alebo výzve na predkladanie návrhov. | 1.   Na to, aby európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 20 ods. 1 alebo ods. 2, získala finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, musí predložiť žiadosť Európskemu parlamentu po výzve na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  alebo výzve na predkladanie návrhov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Na to, aby európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 20 ods. 1 alebo ods. 2, získala finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, musí predložiť žiadosť Európskemu parlamentu po výzve na predkladanie žiadostí o príspevky alebo výzve na predkladanie návrhov.

1.   Na to, aby európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorá spĺňa podmienky uvedené v článku 20 ods. 1 alebo ods. 2, získala finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, musí predložiť žiadosť Európskemu parlamentu po výzve na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  alebo výzve na predkladanie návrhov.

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 2

Článok 21 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Európska politická strana a európska politická nadácia v čase predloženia tejto žiadosti spĺňa povinnosti uvedené v článku 26. Odo dňa predloženia žiadosti do konca rozpočtového roku alebo činnosti, na ktoré sa príspevok alebo grant
  vzťahuje, je
  zapísaná v registri a 
  nevzťahuje sa na ňu žiadna
  zo sankcií
  uvedených
  v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch
  v) až ix)
  . | 2.   Európska politická strana a európska politická nadácia musia v čase podania žiadosti dodržiavať povinnosti uvedené v článku 26. Odo dňa začatia jeho uplatňovania do konca rozpočtového roka alebo akcie, na ktorú sa
  vzťahuje
  príspevok alebo grant
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  ,
  zostáva
  zapísaná v registri a 
  nepodlieha žiadnej
  zo sankcií
  stanovených
  v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch v) 
  a vi)
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Európska politická strana a európska politická nadácia v čase predloženia tejto žiadosti spĺňa povinnosti uvedené v článku 26. Odo dňa predloženia žiadosti do konca rozpočtového roku alebo činnosti, na ktoré sa príspevok alebo grant
  vzťahuje, je
  zapísaná v registri a 
  nevzťahuje sa na ňu žiadna
  zo sankcií
  uvedených
  v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch
  v) až ix)
  .

2.   Európska politická strana a európska politická nadácia musia v čase podania žiadosti dodržiavať povinnosti uvedené v článku 26. Odo dňa začatia jeho uplatňovania do konca rozpočtového roka alebo akcie, na ktorú sa
  vzťahuje
  príspevok alebo grant
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  ,
  zostáva
  zapísaná v registri a 
  nepodlieha žiadnej
  zo sankcií
  stanovených
  v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch v) 
  a vi)
  .

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 3

Článok 21 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Európska politická strana vo svojej žiadosti uvedie dôkazy o tom, že jej členské strany z EÚ spravidla mali na svojich webových sídlach počas 12 mesiacov predchádzajúcich konečnému termínu podania žiadostí v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. i) zverejnený politický program a logo európskej politickej strany. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Európska politická strana vo svojej žiadosti uvedie dôkazy o tom, že jej členské strany z EÚ spravidla mali na svojich webových sídlach počas 12 mesiacov predchádzajúcich konečnému termínu podania žiadostí v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. i) zverejnený politický program a logo európskej politickej strany.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 4

Článok 21 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Európska politická strana zahrnie do svojej žiadosti dôkazy preukazujúce jej súlad s článkom 4 ods. 1 písm. j) a toho, že jej členské strany na svojich webových sídlach počas 12 mesiacov predchádzajúcich dňu podania žiadosti nepretržite zverejňovali informácie o rodovom zastúpení kandidátov v posledných voľbách do Európskeho parlamentu a o vývoji rodového zastúpenia poslancov Európskeho parlamentu. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.
     
  Európska politická strana zahrnie do svojej žiadosti dôkazy preukazujúce jej súlad s článkom 4 ods. 1 písm. j) a toho, že jej členské strany na svojich webových sídlach počas 12 mesiacov predchádzajúcich dňu podania žiadosti nepretržite zverejňovali informácie o rodovom zastúpení kandidátov v posledných voľbách do Európskeho parlamentu a o vývoji rodového zastúpenia poslancov Európskeho parlamentu.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 5

Článok 21 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.
     
  Európska politická strana zahrnie do svojej žiadosti dôkazy preukazujúce jej súlad s článkom 5 a dôkaz, že disponuje aktualizovanou politikou používania politickej reklamy a že túto politiku vykonávala počas 12 mesiacov pred konečným dátumom na predloženie žiadostí. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.
     
  Európska politická strana zahrnie do svojej žiadosti dôkazy preukazujúce jej súlad s článkom 5 a dôkaz, že disponuje aktualizovanou politikou používania politickej reklamy a že túto politiku vykonávala počas 12 mesiacov pred konečným dátumom na predloženie žiadostí.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 7

Článok 21 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu prijme rozhodnutie do troch mesiacov od uzávierky výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky alebo výzvy na predkladanie návrhov a pridelí a spravuje príslušné rozpočtové prostriedky v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046. | 7.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu prijme rozhodnutie do troch mesiacov od uzávierky výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  alebo výzvy na predkladanie návrhov a pridelí a spravuje príslušné rozpočtové prostriedky v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu prijme rozhodnutie do troch mesiacov od uzávierky výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky alebo výzvy na predkladanie návrhov a pridelí a spravuje príslušné rozpočtové prostriedky v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046.

7.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu prijme rozhodnutie do troch mesiacov od uzávierky výzvy na predkladanie žiadostí o príspevky
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie
  alebo výzvy na predkladanie návrhov a pridelí a spravuje príslušné rozpočtové prostriedky v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046.

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – nadpis

Článok 23 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Dary, príspevky a vlastné zdroje | Dary, príspevky,
  poplatky za pridruženie a dodatkové
  vlastné zdroje |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Dary, príspevky a vlastné zdroje

Dary, príspevky,
  poplatky za pridruženie a dodatkové
  vlastné zdroje

poplatky za pridruženie a dodatkové

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – pododsek 1

Článok 23 – odsek 2 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Európske politické strany a európske politické nadácie predkladajú súčasne s ročnou účtovnou závierkou v súlade s článkom 26 aj zoznam všetkých darcov a ich zodpovedajúcich darov s uvedením charakteru a hodnoty jednotlivých darov. Tento odsek sa vzťahuje aj na príspevky členských strán európskych politických strán a členských organizácií európskych politických nadácií. | 2.   Európske politické strany a európske politické nadácie predkladajú súčasne s ročnou účtovnou závierkou v súlade s článkom 26 aj zoznam všetkých darcov a ich zodpovedajúcich darov s uvedením charakteru a hodnoty jednotlivých darov. Tento odsek sa vzťahuje aj na príspevky
  a poplatky za pridruženie
  členských strán európskych politických strán a členských organizácií európskych politických nadácií
  a na príspevky nad 1 500  EUR od jednotlivých členov európskych politických strán a európskych politických nadácií
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Európske politické strany a európske politické nadácie predkladajú súčasne s ročnou účtovnou závierkou v súlade s článkom 26 aj zoznam všetkých darcov a ich zodpovedajúcich darov s uvedením charakteru a hodnoty jednotlivých darov. Tento odsek sa vzťahuje aj na príspevky členských strán európskych politických strán a členských organizácií európskych politických nadácií.

2.   Európske politické strany a európske politické nadácie predkladajú súčasne s ročnou účtovnou závierkou v súlade s článkom 26 aj zoznam všetkých darcov a ich zodpovedajúcich darov s uvedením charakteru a hodnoty jednotlivých darov. Tento odsek sa vzťahuje aj na príspevky
  a poplatky za pridruženie
  členských strán európskych politických strán a členských organizácií európskych politických nadácií
  a na príspevky nad 1 500  EUR od jednotlivých členov európskych politických strán a európskych politických nadácií
  .

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 – pododsek 2

Článok 23 – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípade darov od fyzických osôb v hodnote presahujúcej 1 500  EUR a nižšej alebo rovnajúcej sa 3 000  EUR dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia uvedie, či
  príslušní darcovia
  dali predchádzajúci písomný súhlas s uverejnením v súlade s článkom 36 ods. 1 písm. e). | V prípade darov
  a príspevkov
  od fyzických osôb v hodnote presahujúcej 1 500  EUR a nižšej alebo rovnajúcej sa 3 000  EUR dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia uvedie, či
  príslušné fyzické osoby
  dali predchádzajúci písomný súhlas s uverejnením v súlade s článkom 36 ods. 1 písm. e). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade darov od fyzických osôb v hodnote presahujúcej 1 500  EUR a nižšej alebo rovnajúcej sa 3 000  EUR dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia uvedie, či
  príslušní darcovia
  dali predchádzajúci písomný súhlas s uverejnením v súlade s článkom 36 ods. 1 písm. e).

príslušní darcovia

V prípade darov
  a príspevkov
  od fyzických osôb v hodnote presahujúcej 1 500  EUR a nižšej alebo rovnajúcej sa 3 000  EUR dotknutá európska politická strana alebo európska politická nadácia uvedie, či
  príslušné fyzické osoby
  dali predchádzajúci písomný súhlas s uverejnením v súlade s článkom 36 ods. 1 písm. e).

a príspevkov

príslušné fyzické osoby

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 3

Článok 23 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Dary prijaté európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami 
  a výdavky financované z týchto darov
  v priebehu šiestich mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu sa musia raz za týždeň písomne oznámiť úradu v súlade s odsekom 2. | 3.   Dary prijaté európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v priebehu šiestich mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu sa musia raz za týždeň písomne oznámiť úradu v súlade s odsekom 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Dary prijaté európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami 
  a výdavky financované z týchto darov
  v priebehu šiestich mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu sa musia raz za týždeň písomne oznámiť úradu v súlade s odsekom 2.

3.   Dary prijaté európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v priebehu šiestich mesiacov pred voľbami do Európskeho parlamentu sa musia raz za týždeň písomne oznámiť úradu v súlade s odsekom 2.

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 5 – pododsek 1

Článok 23 – odsek 5 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   
  V prípade všetkých darov, ktorých hodnota presahuje
  3 000 EUR, európske politické strany a európske politické nadácie požiadajú darcov, aby poskytli informácie
  potrebné na ich riadnu identifikáciu.
  Európske politické strany a európske politické nadácie postúpia prijaté informácie úradu na jeho žiadosť. | 5.   
  Pokiaľ ide o všetky dary od jedného darcu v celkovej hodnote presahujúcej za rok
  3 000  EUR, európske politické strany a európske politické nadácie požiadajú
  týchto
  darcov, aby poskytli
  potrebné
  informácie,
  aby ich bolo možné riadne identifikovať.
  Európske politické strany a európske politické nadácie postúpia prijaté informácie úradu na jeho žiadosť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   
  V prípade všetkých darov, ktorých hodnota presahuje
  3 000 EUR, európske politické strany a európske politické nadácie požiadajú darcov, aby poskytli informácie
  potrebné na ich riadnu identifikáciu.
  Európske politické strany a európske politické nadácie postúpia prijaté informácie úradu na jeho žiadosť.

5.   
  Pokiaľ ide o všetky dary od jedného darcu v celkovej hodnote presahujúcej za rok
  3 000  EUR, európske politické strany a európske politické nadácie požiadajú
  týchto
  darcov, aby poskytli
  potrebné
  informácie,
  aby ich bolo možné riadne identifikovať.
  Európske politické strany a európske politické nadácie postúpia prijaté informácie úradu na jeho žiadosť.

Pozmeňujúci návrh 71

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 5 – pododsek 2

Článok 23 – odsek 5 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Úrad stanoví formulár, ktorý sa použije na účely prvého pododseku. | Úrad stanoví formulár, ktorý sa použije na účely
  identifikácie darcov uvedených v
  prvom pododseku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Úrad stanoví formulár, ktorý sa použije na účely prvého pododseku.

Úrad stanoví formulár, ktorý sa použije na účely
  identifikácie darcov uvedených v
  prvom pododseku.

identifikácie darcov uvedených v

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 6 – písmeno a

Článok 23 – odsek 6 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | anonymné dary alebo príspevky; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

anonymné dary alebo príspevky;

| a) | anonymné dary, príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  ; |
| --- | --- |

a)

anonymné dary, príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  ;

alebo poplatky za pridruženie

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 6 – písmeno d

Článok 23 – odsek 6 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | dary od žiadnych súkromných subjektov so sídlom
  v tretej krajine
  alebo od jednotlivcov
  z tretej krajiny
  , ktorí nemajú právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

dary od žiadnych súkromných subjektov so sídlom
  v tretej krajine
  alebo od jednotlivcov
  z tretej krajiny
  , ktorí nemajú právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu.

v tretej krajine

z tretej krajiny

| d) | dary od žiadnych súkromných subjektov so sídlom
  mimo Únie
  alebo od jednotlivcov
  mimo Únie
  , ktorí nemajú právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

d)

dary od žiadnych súkromných subjektov so sídlom
  mimo Únie
  alebo od jednotlivcov
  mimo Únie
  , ktorí nemajú právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu.

mimo Únie

mimo Únie

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 8

Článok 23 – odsek 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8.   Úrad uskutoční
  overenie
  , ak má dôvod domnievať sa, že dar bol
  poskytnutý
  v rozpore s týmto nariadením. Na tento účel môže požiadať európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a jej darcov o dodatočné informácie. | 8.   Úrad uskutoční
  kontroly
  , ak má dôvod domnievať sa, že dar bol
  prijatý
  v rozpore s týmto nariadením. Na tento účel môže požiadať európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a jej darcov o dodatočné informácie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8.   Úrad uskutoční
  overenie
  , ak má dôvod domnievať sa, že dar bol
  poskytnutý
  v rozpore s týmto nariadením. Na tento účel môže požiadať európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a jej darcov o dodatočné informácie.

8.   Úrad uskutoční
  kontroly
  , ak má dôvod domnievať sa, že dar bol
  prijatý
  v rozpore s týmto nariadením. Na tento účel môže požiadať európsku politickú stranu alebo európsku politickú nadáciu a jej darcov o dodatočné informácie.

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 9

Článok 23 – odsek 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 9.   
  Príspevky od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, alebo od členských strán so sídlom v členskom štáte Rady Európy sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov
  nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu
  európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán so sídlom v krajine mimo Únie nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. | 9.   
  Celková hodnota príspevkov pre európsku politickú stranu
  nesmie presiahnuť 40 %
  jej
  ročného rozpočtu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.   
  Príspevky od členov európskej politickej strany, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, alebo od členských strán so sídlom v členskom štáte Rady Európy sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov
  nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu
  európskej politickej strany. Hodnota príspevkov od členských strán so sídlom v krajine mimo Únie nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

9.   
  Celková hodnota príspevkov pre európsku politickú stranu
  nesmie presiahnuť 40 %
  jej
  ročného rozpočtu.

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 9 a (nový)

Článok 23 – odsek 9 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Celková hodnota poplatkov za pridruženie pre európsku politickú stranu nesmie presiahnuť 20 % celkovej hodnoty príspevkov pre túto stranu. Akékoľvek platby poplatkov za pridruženie sa smú uskutočniť len v rámci všeobecne platných pravidiel a sadzieb stanovených európskou politickou stranou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9a.
     
  Celková hodnota poplatkov za pridruženie pre európsku politickú stranu nesmie presiahnuť 20 % celkovej hodnoty príspevkov pre túto stranu. Akékoľvek platby poplatkov za pridruženie sa smú uskutočniť len v rámci všeobecne platných pravidiel a sadzieb stanovených európskou politickou stranou.

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 10 – pododsek 1

Článok 23 – odsek 10 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 10.   
  Príspevky od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, alebo od členských organizácií so sídlom v členskom štáte Rady Európy a
  od európskej politickej strany, ku ktorej je
  táto európska politická nadácia
  pridružená
  , sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov
  nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.
  Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov. | 10.   
  Celková hodnota príspevkov pre európske politické nadácie od členov a financovanie
  od európskej politickej strany, ku ktorej je pridružená, nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

10.   
  Príspevky od členov európskej politickej nadácie, ktorí majú sídlo v členskom štáte alebo sú občanmi členského štátu, alebo od členských organizácií so sídlom v členskom štáte Rady Európy a
  od európskej politickej strany, ku ktorej je
  táto európska politická nadácia
  pridružená
  , sú povolené. Celková hodnota príspevkov od členov
  nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.
  Hodnota príspevkov od členských organizácií, ktoré majú sídlo v krajine mimo Únie, nesmie presiahnuť 10 % celkových príspevkov od členov.

10.   
  Celková hodnota príspevkov pre európske politické nadácie od členov a financovanie
  od európskej politickej strany, ku ktorej je pridružená, nesmie presiahnuť 40 % ročného rozpočtu európskej politickej nadácie a nesmú pochádzať z finančných prostriedkov prijatých európskou politickou stranou podľa tohto nariadenia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 10 a (nový)

Článok 23 – odsek 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Celková hodnota poplatkov za pridruženie pre európsku politickú nadáciu nesmie presiahnuť 20 % všetkých príspevkov pre túto nadáciu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

10a.
     
  Celková hodnota poplatkov za pridruženie pre európsku politickú nadáciu nesmie presiahnuť 20 % všetkých príspevkov pre túto nadáciu.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 12

Článok 23 – odsek 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 12.   Všetky príspevky, ktoré podľa tohto nariadenia nie sú povolené, sa musia vrátiť v súlade s odsekom 7. | 12.   Všetky príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  , ktoré podľa tohto nariadenia nie sú povolené, sa musia vrátiť v súlade s odsekom 7. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

12.   Všetky príspevky, ktoré podľa tohto nariadenia nie sú povolené, sa musia vrátiť v súlade s odsekom 7.

12.   Všetky príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  , ktoré podľa tohto nariadenia nie sú povolené, sa musia vrátiť v súlade s odsekom 7.

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 13

Článok 23 – odsek 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 13.   Hodnota vlastných zdrojov európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností nesmie presiahnuť
  5 % ročného rozpočtu
  tejto európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie. | 13.   Hodnota
  dodatkových
  vlastných zdrojov európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností nesmie presiahnuť
  10 % sumy pochádzajúcej z príspevkov a poplatkov za pridruženie
  tejto európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

13.   Hodnota vlastných zdrojov európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností nesmie presiahnuť
  5 % ročného rozpočtu
  tejto európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie.

13.   Hodnota
  dodatkových
  vlastných zdrojov európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie pochádzajúcich z vlastných hospodárskych činností nesmie presiahnuť
  10 % sumy pochádzajúcej z príspevkov a poplatkov za pridruženie
  tejto európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie.

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 2

Článok 24 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Finančné prostriedky európskych politických strán
  a európskych politických nadácií
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú
  vykonávania zmlúv Únie
  . | 2.   Finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú
  otázok priamo súvisiacich s Európskou úniou
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Finančné prostriedky európskych politických strán
  a európskych politických nadácií
  zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú
  vykonávania zmlúv Únie
  .

2.   Finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa smú použiť na financovanie referendových kampaní, len ak sa tieto referendové kampane týkajú
  otázok priamo súvisiacich s Európskou úniou
  .

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 – odsek 1

Článok 25 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Bez ohľadu na článok 24 ods. 1 finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na priame ani nepriame financovanie iných politických
  strán
  , a najmä vnútroštátnych strán alebo kandidátov. Tieto vnútroštátne politické strany a kandidáti sa naďalej riadia vnútroštátnymi predpismi. | 1.   Bez ohľadu na
  článok 23 ods. 10 a
  článok 24 ods. 1 finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na priame ani nepriame financovanie iných politických
  subjektov
  , a najmä vnútroštátnych strán alebo kandidátov. Tieto vnútroštátne politické strany a kandidáti sa naďalej riadia vnútroštátnymi predpismi. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Bez ohľadu na článok 24 ods. 1 finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na priame ani nepriame financovanie iných politických
  strán
  , a najmä vnútroštátnych strán alebo kandidátov. Tieto vnútroštátne politické strany a kandidáti sa naďalej riadia vnútroštátnymi predpismi.

1.   Bez ohľadu na
  článok 23 ods. 10 a
  článok 24 ods. 1 finančné prostriedky európskych politických strán zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na priame ani nepriame financovanie iných politických
  subjektov
  , a najmä vnútroštátnych strán alebo kandidátov. Tieto vnútroštátne politické strany a kandidáti sa naďalej riadia vnútroštátnymi predpismi.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 – odsek 2

Článok 25 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Finančné prostriedky európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na iné účely než na financovanie ich úloh vymenovaných v článku 2 bode 4 a na výdavky, ktoré priamo súvisia s cieľmi uvedenými v ich stanovách v súlade s článkom 6. Nesmú sa najmä použiť na priame ani nepriame financovanie volieb, politických strán alebo kandidátov, či iných nadácií. | 2.   Finančné prostriedky európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na iné účely než na financovanie ich úloh vymenovaných v článku 2 bode 4 a na výdavky, ktoré priamo súvisia s cieľmi uvedenými v ich stanovách v súlade s článkom 6. Nesmú sa najmä použiť na priame ani nepriame financovanie volieb, politických strán alebo kandidátov
  počas šiestich mesiacov pred voľbami do národného parlamentu alebo Európskeho parlamentu
  , či iných nadácií. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Finančné prostriedky európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na iné účely než na financovanie ich úloh vymenovaných v článku 2 bode 4 a na výdavky, ktoré priamo súvisia s cieľmi uvedenými v ich stanovách v súlade s článkom 6. Nesmú sa najmä použiť na priame ani nepriame financovanie volieb, politických strán alebo kandidátov, či iných nadácií.

2.   Finančné prostriedky európskych politických nadácií zo všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo z akéhokoľvek iného zdroja sa nesmú použiť na iné účely než na financovanie ich úloh vymenovaných v článku 2 bode 4 a na výdavky, ktoré priamo súvisia s cieľmi uvedenými v ich stanovách v súlade s článkom 6. Nesmú sa najmä použiť na priame ani nepriame financovanie volieb, politických strán alebo kandidátov
  počas šiestich mesiacov pred voľbami do národného parlamentu alebo Európskeho parlamentu
  , či iných nadácií.

Pozmeňujúci návrh 84

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 1 – pododsek 1 – úvodná časť

Článok 26 – odsek 1 – pododsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Najneskôr do šiestich mesiacov po skončení rozpočtového roku európske politické strany a európske politické nadácie predložia
  úradu a v kópii
  povoľujúcemu úradníkovi Európskeho parlamentu
  a príslušnému národnému kontaktnému miestu členského štátu svojho sídla
  : | 1.   Najneskôr do šiestich mesiacov po skončení rozpočtového roku európske politické strany a európske politické nadácie predložia povoľujúcemu úradníkovi Európskeho parlamentu
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte
  : |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Najneskôr do šiestich mesiacov po skončení rozpočtového roku európske politické strany a európske politické nadácie predložia
  úradu a v kópii
  povoľujúcemu úradníkovi Európskeho parlamentu
  a príslušnému národnému kontaktnému miestu členského štátu svojho sídla
  :

1.   Najneskôr do šiestich mesiacov po skončení rozpočtového roku európske politické strany a európske politické nadácie predložia povoľujúcemu úradníkovi Európskeho parlamentu
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte
  :

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 1– pododsek 1 – písmeno c

Článok 26 – odsek 1– pododsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | zoznam darcov a prispievateľov a ich zodpovedajúcich darov
  alebo
  príspevkov nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 2, 3 a 4. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

zoznam darcov a prispievateľov a ich zodpovedajúcich darov
  alebo
  príspevkov nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 2, 3 a 4.

alebo

| c) | zoznam darcov a prispievateľov a ich zodpovedajúcich darov, príspevkov
  alebo poplatkov za pridruženie
  nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

c)

zoznam darcov a prispievateľov a ich zodpovedajúcich darov, príspevkov
  alebo poplatkov za pridruženie
  nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 2, 3 a 4.

alebo poplatkov za pridruženie

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 1 – pododsek 1 a (nový)

Článok 26 – odsek 1 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Európske politické strany a európske politické nadácie takisto zašlú kópiu každého podania uvedeného v prvom pododseku úradu a príslušnému vnútroštátnemu kontaktnému miestu členského štátu svojho sídla. Táto kópia musí byť v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Európske politické strany a európske politické nadácie takisto zašlú kópiu každého podania uvedeného v prvom pododseku úradu a príslušnému vnútroštátnemu kontaktnému miestu členského štátu svojho sídla. Táto kópia musí byť v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte.

Európske politické strany a európske politické nadácie takisto zašlú kópiu každého podania uvedeného v prvom pododseku úradu a príslušnému vnútroštátnemu kontaktnému miestu členského štátu svojho sídla. Táto kópia musí byť v otvorenom a strojovo čitateľnom formáte.

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – pododsek 1

Článok 27 – odsek 2 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Úrad kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, najmä v súvislosti s článkom 3, článkom 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e) 
  a
  f), článkom 6 ods. 1 písm. a) až e) a písm. g), článkom 10 ods. 5 a 6 a 
  článkami 23, 24 a 25
  . | 2.   Úrad kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, najmä v súvislosti s článkom 3, článkom 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e), f) 
  a h), článkom 4a, článkom 5,
  článkom 6 ods. 1 písm. a) až e) a písm. g), článkom 10 ods. 5 a 6 a 
  článkom 23
  .
  V prípadoch, ktoré sa netýkajú finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, kontroluje aj to, či európske politické strany dodržiavajú povinnosti podľa článku 25 ods. 1. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Úrad kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, najmä v súvislosti s článkom 3, článkom 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e) 
  a
  f), článkom 6 ods. 1 písm. a) až e) a písm. g), článkom 10 ods. 5 a 6 a 
  článkami 23, 24 a 25
  .

2.   Úrad kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú svoje povinnosti podľa tohto nariadenia, najmä v súvislosti s článkom 3, článkom 4 ods. 1 písm. písm. a), b), d), e), f) 
  a h), článkom 4a, článkom 5,
  článkom 6 ods. 1 písm. a) až e) a písm. g), článkom 10 ods. 5 a 6 a 
  článkom 23
  .
  V prípadoch, ktoré sa netýkajú finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, kontroluje aj to, či európske politické strany dodržiavajú povinnosti podľa článku 25 ods. 1.

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – pododsek 2

Článok 27 – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú povinnosti spojené s financovaním Úniou
  podľa tohto nariadenia
  . Pri vykonávaní týchto kontrol Európsky parlament prijme nevyhnutné opatrenia v oblasti predchádzania a boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie. | Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu
  v súlade s týmto nariadením a
  nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú povinnosti spojené s financovaním Úniou. Pri vykonávaní týchto kontrol Európsky parlament prijme nevyhnutné opatrenia v oblasti predchádzania a boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú povinnosti spojené s financovaním Úniou
  podľa tohto nariadenia
  . Pri vykonávaní týchto kontrol Európsky parlament prijme nevyhnutné opatrenia v oblasti predchádzania a boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie.

podľa tohto nariadenia

Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu
  v súlade s týmto nariadením a
  nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 kontroluje, či európske politické strany a európske politické nadácie dodržiavajú povinnosti spojené s financovaním Úniou. Pri vykonávaní týchto kontrol Európsky parlament prijme nevyhnutné opatrenia v oblasti predchádzania a boja proti podvodom poškodzujúcim finančné záujmy Únie.

v súlade s týmto nariadením a

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 1

Článok 30 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.
     
  V súlade s článkom 19 úrad rozhodne o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra ako sankcie v ktoromkoľvek z týchto prípadov: | vypúšťa sa |
| a) | ak dotknutá strana alebo nadácia je v niektorej zo situácií zakladajúcich vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.
     
  V súlade s článkom 19 úrad rozhodne o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra ako sankcie v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

a)

a)

ak dotknutá strana alebo nadácia je v niektorej zo situácií zakladajúcich vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046;

ak dotknutá strana alebo nadácia je v niektorej zo situácií zakladajúcich vylúčenie podľa článku 136 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046;

| b) | ak sa v súlade s postupmi stanovenými v článku 11 ods. 2 až 5 zistí, že strana alebo nadácia viac nespĺňa jednu alebo viaceré z podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 alebo 2; |
| --- | --- |

b)

b)

ak sa v súlade s postupmi stanovenými v článku 11 ods. 2 až 5 zistí, že strana alebo nadácia viac nespĺňa jednu alebo viaceré z podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 alebo 2;

ak sa v súlade s postupmi stanovenými v článku 11 ods. 2 až 5 zistí, že strana alebo nadácia viac nespĺňa jednu alebo viaceré z podmienok stanovených v článku 3 ods. 1 alebo 2;

| c) | ak sa rozhodnutie o registrácii dotknutej strany alebo nadácie zakladá na nesprávnych alebo zavádzajúcich informáciách, za ktoré je zodpovedný žiadateľ, alebo ak také rozhodnutie bolo získané podvodom, |
| --- | --- |

c)

c)

ak sa rozhodnutie o registrácii dotknutej strany alebo nadácie zakladá na nesprávnych alebo zavádzajúcich informáciách, za ktoré je zodpovedný žiadateľ, alebo ak také rozhodnutie bolo získané podvodom,

ak sa rozhodnutie o registrácii dotknutej strany alebo nadácie zakladá na nesprávnych alebo zavádzajúcich informáciách, za ktoré je zodpovedný žiadateľ, alebo ak také rozhodnutie bolo získané podvodom,

| d) | ak žiadosť členského štátu o zrušenie registrácie na základe vážneho nedodržania povinností vyplývajúcich z vnútroštátneho práva spĺňa požiadavky stanovené v článku 19 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

d)

d)

ak žiadosť členského štátu o zrušenie registrácie na základe vážneho nedodržania povinností vyplývajúcich z vnútroštátneho práva spĺňa požiadavky stanovené v článku 19 ods. 3 písm. b).

ak žiadosť členského štátu o zrušenie registrácie na základe vážneho nedodržania povinností vyplývajúcich z vnútroštátneho práva spĺňa požiadavky stanovené v článku 19 ods. 3 písm. b).

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ii) | v prípade, že európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržala záväzky, ktoré prijala, alebo informácie, ktoré poskytla, v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f)
  , i) a j)
  a s článkom 6 ods. 1 písm. a), b), d) a e); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ii)

v prípade, že európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržala záväzky, ktoré prijala, alebo informácie, ktoré poskytla, v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f)
  , i) a j)
  a s článkom 6 ods. 1 písm. a), b), d) a e);

, i) a j)

| ii) | v prípade, že európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržala záväzky, ktoré prijala, alebo informácie, ktoré poskytla, v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f) 
  a h)
  a s článkom 6 ods. 1 písm. a), b), d) a e); |
| --- | --- |

ii)

v prípade, že európska politická strana alebo európska politická nadácia nedodržala záväzky, ktoré prijala, alebo informácie, ktoré poskytla, v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a), b), d), e), f) 
  a h)
  a s článkom 6 ods. 1 písm. a), b), d) a e);

a h)

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii a (nový)

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iia) | v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 1; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iia)

iia)

v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 1;

v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 1;

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii b (nový)

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iib) | v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iib)

iib)

v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 2;

v prípade nedodržania povinností podľa článku 4a ods. 2;

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii c (nový)

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ii c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iic) | v prípade nedodržania povinností podľa článku 5 ods. 1 až 5; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iic)

iic)

v prípade nedodržania povinností podľa článku 5 ods. 1 až 5;

v prípade nedodržania povinností podľa článku 5 ods. 1 až 5;

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod viii

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod viii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| viii) | v prípade neposkytnutia dôkazov o používaní log a zverejňovaní politických programov podľa článku 21 ods. 3; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

viii)

viii)

v prípade neposkytnutia dôkazov o používaní log a zverejňovaní politických programov podľa článku 21 ods. 3;

v prípade neposkytnutia dôkazov o používaní log a zverejňovaní politických programov podľa článku 21 ods. 3;

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ix

Článok 30 – odsek 2 – písmeno a – bod ix

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ix) | v prípade neposkytnutia dôkazu o rodovom zastúpení podľa článku 21 ods. 4. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ix)

ix)

v prípade neposkytnutia dôkazu o rodovom zastúpení podľa článku 21 ods. 4.

v prípade neposkytnutia dôkazu o rodovom zastúpení podľa článku 21 ods. 4.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2 – písmeno b – bod i

Článok 30 – odsek 2 – písmeno b – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | ak európska politická strana alebo európska politická nadácia prijala dary
  a
  príspevky, ktoré podľa článku 23 ods. 1 alebo
  5
  nie sú povolené, pokiaľ nie sú splnené podmienky stanovené v článku 23 ods. 7; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

ak európska politická strana alebo európska politická nadácia prijala dary
  a
  príspevky, ktoré podľa článku 23 ods. 1 alebo
  5
  nie sú povolené, pokiaľ nie sú splnené podmienky stanovené v článku 23 ods. 7;

a

5

| i) | ak európska politická strana alebo európska politická nadácia prijala dary, príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  , ktoré podľa článku 23 ods. 1 alebo
  6
  nie sú povolené, pokiaľ nie sú splnené podmienky stanovené v článku 23 ods. 7; |
| --- | --- |

i)

ak európska politická strana alebo európska politická nadácia prijala dary, príspevky
  alebo poplatky za pridruženie
  , ktoré podľa článku 23 ods. 1 alebo
  6
  nie sú povolené, pokiaľ nie sú splnené podmienky stanovené v článku 23 ods. 7;

alebo poplatky za pridruženie

6

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 4 – úvodná časť

Článok 30 – odsek 4 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Na účely odsekov
  2 a 3
  sa európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii uložia tieto finančné sankcie: | 4.   Na účely odsekov
  1 a 2
  sa európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii uložia tieto finančné sankcie: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Na účely odsekov
  2 a 3
  sa európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii uložia tieto finančné sankcie:

4.   Na účely odsekov
  1 a 2
  sa európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii uložia tieto finančné sankcie:

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 4 – písmeno b – pododsek 1 – úvodná časť

Článok 30 – odsek 4 – písmeno b – pododsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | v prípade vyčísliteľných porušení pevne stanovené percento zo získaných alebo nenahlásených protiprávnych súm v súlade s nasledujúcou stupnicou až do maximálnej výšky 10 % z ročného rozpočtu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

v prípade vyčísliteľných porušení pevne stanovené percento zo získaných alebo nenahlásených protiprávnych súm v súlade s nasledujúcou stupnicou až do maximálnej výšky 10 % z ročného rozpočtu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie:

| b) | v prípade vyčísliteľných porušení pevne stanovené percento zo získaných alebo nenahlásených protiprávnych súm
  alebo súm použitých na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,
  v súlade s nasledujúcou stupnicou až do maximálnej výšky 10 % z ročného rozpočtu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie: |
| --- | --- |

b)

v prípade vyčísliteľných porušení pevne stanovené percento zo získaných alebo nenahlásených protiprávnych súm
  alebo súm použitých na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,
  v súlade s nasledujúcou stupnicou až do maximálnej výšky 10 % z ročného rozpočtu dotknutej európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie:

alebo súm použitých na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 4 – písmeno b – pododsek 2

Článok 30 – odsek 4 – písmeno b – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na účely uplatnenia percentuálnych hodnôt uvedených v prvom pododseku sa každý dar
  alebo
  príspevok posudzuje samostatne. | Na účely uplatnenia percentuálnych hodnôt uvedených v prvom pododseku sa každý dar, príspevok
  , poplatok za pridruženie alebo suma použitá na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,
  posudzuje samostatne. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na účely uplatnenia percentuálnych hodnôt uvedených v prvom pododseku sa každý dar
  alebo
  príspevok posudzuje samostatne.

alebo

Na účely uplatnenia percentuálnych hodnôt uvedených v prvom pododseku sa každý dar, príspevok
  , poplatok za pridruženie alebo suma použitá na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,
  posudzuje samostatne.

, poplatok za pridruženie alebo suma použitá na financovanie činností, ktoré sú zakázané podľa článku 25,

Pozmeňujúci návrh 100

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 5 a (nový)

Článok 30 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Úrad vymáha príslušné sumy od európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ktorej boli finančné sankcie uložené. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Úrad vymáha príslušné sumy od európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie, ktorej boli finančné sankcie uložené.

Pozmeňujúci návrh 101

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 33 – odsek 1

Článok 33 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom dosiahnutia úplného súladu s povinnosťami uvedenými v článku 38 úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu poskytne pred konečným rozhodnutím úradu o sankciách uvedených v článku 30 dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť v primeranej lehote, ktorá by za normálnych okolností nemala byť dlhšia než jeden mesiac, opatrenia potrebné na nápravu situácie. Úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu umožní najmä opraviť administratívne a matematické chyby, predložiť v prípade potreby dodatočné dokumenty alebo informácie alebo opraviť menšie chyby. | 1.   S cieľom dosiahnutia úplného súladu s povinnosťami uvedenými v článku 38 úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu poskytne pred konečným rozhodnutím úradu o sankciách uvedených v článku 30
  ods. 1 písm. a) bodoch i) až iv)
  dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť v primeranej lehote, ktorá by za normálnych okolností nemala byť dlhšia než jeden mesiac, opatrenia potrebné na nápravu situácie. Úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu umožní najmä opraviť administratívne a matematické chyby, predložiť v prípade potreby dodatočné dokumenty alebo informácie alebo opraviť menšie chyby. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   S cieľom dosiahnutia úplného súladu s povinnosťami uvedenými v článku 38 úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu poskytne pred konečným rozhodnutím úradu o sankciách uvedených v článku 30 dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť v primeranej lehote, ktorá by za normálnych okolností nemala byť dlhšia než jeden mesiac, opatrenia potrebné na nápravu situácie. Úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu umožní najmä opraviť administratívne a matematické chyby, predložiť v prípade potreby dodatočné dokumenty alebo informácie alebo opraviť menšie chyby.

1.   S cieľom dosiahnutia úplného súladu s povinnosťami uvedenými v článku 38 úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu poskytne pred konečným rozhodnutím úradu o sankciách uvedených v článku 30
  ods. 1 písm. a) bodoch i) až iv)
  dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii možnosť zaviesť v primeranej lehote, ktorá by za normálnych okolností nemala byť dlhšia než jeden mesiac, opatrenia potrebné na nápravu situácie. Úrad alebo povoľujúci úradník Európskeho parlamentu umožní najmä opraviť administratívne a matematické chyby, predložiť v prípade potreby dodatočné dokumenty alebo informácie alebo opraviť menšie chyby.

Pozmeňujúci návrh 102

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 33 – odsek 2

Článok 33 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia neprijme nápravné opatrenia v lehote uvedenej v odseku 1, prijme sa rozhodnutie o uložení príslušných sankcií uvedených v článku 30. | 2.   Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia neprijme
  dostatočné
  nápravné opatrenia v lehote uvedenej v odseku 1, prijme sa rozhodnutie o uložení príslušných sankcií uvedených v článku 30. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia neprijme nápravné opatrenia v lehote uvedenej v odseku 1, prijme sa rozhodnutie o uložení príslušných sankcií uvedených v článku 30.

2.   Ak európska politická strana alebo európska politická nadácia neprijme
  dostatočné
  nápravné opatrenia v lehote uvedenej v odseku 1, prijme sa rozhodnutie o uložení príslušných sankcií uvedených v článku 30.

Pozmeňujúci návrh 103

Pozmeňujúci návrh 103

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 33 – odsek 3

Článok 33 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú vo vzťahu k podmienkam stanoveným v článku 3 ods. 1 písm. b) až f) a v článku 3 ods. 2 písm. c). | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú vo vzťahu k podmienkam stanoveným v článku 3 ods. 1 písm. b) až f) a v článku 3 ods. 2 písm. c).

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 104

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 34 – nadpis

Článok 34 – nadpis

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Vymáhanie pohľadávok | Ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Vymáhanie pohľadávok

Vymáhanie pohľadávok

Ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti

Ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti

Pozmeňujúci návrh 105

Pozmeňujúci návrh 105

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 34 – odsek 1

Článok 34 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu
  na základe rozhodnutia úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie zruší alebo
  ukončí
  každé
  prebiehajúce rozhodnutie
  alebo dohodu o financovaní z prostriedkov Únie s výnimkou prípadu stanoveného v článku 19 ods. 2 písm. c) a v článku 3 ods. 1 písm. b) a f). Takisto vymôže všetky finančné prostriedky Únie vrátane všetkých neminutých prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov. | 1.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu ukončí prebiehajúce rozhodnutie
  o financovaní adresované európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii s účinnosťou do budúcnosti z týchto dôvodov: |
| | a) | rozhodnutie úradu o výmaze strany alebo nadácie z registra s výnimkou rozhodnutia z dôvodu zrušenia registrácie stanoveného v článku 19 ods. 1 písm. a) bode iv); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu
  na základe rozhodnutia úradu o zrušení registrácie európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie zruší alebo
  ukončí
  každé
  prebiehajúce rozhodnutie
  alebo dohodu o financovaní z prostriedkov Únie s výnimkou prípadu stanoveného v článku 19 ods. 2 písm. c) a v článku 3 ods. 1 písm. b) a f). Takisto vymôže všetky finančné prostriedky Únie vrátane všetkých neminutých prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov.

1.   Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu ukončí prebiehajúce rozhodnutie
  o financovaní adresované európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii s účinnosťou do budúcnosti z týchto dôvodov:

a)

a)

rozhodnutie úradu o výmaze strany alebo nadácie z registra s výnimkou rozhodnutia z dôvodu zrušenia registrácie stanoveného v článku 19 ods. 1 písm. a) bode iv);

rozhodnutie úradu o výmaze strany alebo nadácie z registra s výnimkou rozhodnutia z dôvodu zrušenia registrácie stanoveného v článku 19 ods. 1 písm. a) bode iv);

| b) | rozhodnutie o uložení sankcie na základe článku 30 ods. 1 písm. a) bodov v) a vi). |
| --- | --- |

b)

b)

rozhodnutie o uložení sankcie na základe článku 30 ods. 1 písm. a) bodov v) a vi).

rozhodnutie o uložení sankcie na základe článku 30 ods. 1 písm. a) bodov v) a vi).

Iné dôvody na ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti môžu byť uvedené v dohode o príspevku alebo grante.

Iné dôvody na ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti môžu byť uvedené v dohode o príspevku alebo grante.

Pozmeňujúci návrh 106

Pozmeňujúci návrh 106

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 34 – odsek 2

Článok 34 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorej sa uložila sankcia za niektoré z porušení vymenovaných v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch v) a vi), už ďalej z uvedeného dôvodu nespĺňa podmienky článku 21 ods. 2. V dôsledku toho povoľujúci úradník Európskeho parlamentu ukončí dohodu o príspevku alebo grante alebo zruší rozhodnutie o financovaní z prostriedkov Únie poskytovanom na základe tohto nariadenia a nariadi vrátenie neoprávnene vyplatených prostriedkov vrátane všetkých nevyužitých prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov. Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu nariadi vrátenie neoprávnene vyplatených prostriedkov poskytnutých na základe dohody o príspevku alebo grante alebo rozhodnutia aj fyzickej osobe, voči ktorej bolo prijaté rozhodnutie podľa článku 31, s prihliadnutím na prípadné mimoriadne okolnosti týkajúce sa tejto fyzickej osoby. | 2.   
  Rozhodnutie o ukončení rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti nadobúda účinnosť dňom uvedeným v rozhodnutí o ukončení, alebo ak v ňom nie je uvedený žiadny deň, dňom oznámenia rozhodnutia o ukončení európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii. |
| V prípade takéhoto ukončenia dohody či zrušenia rozhodnutia sa platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré vznikli európskej politickej nadácii, do dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o ukončení dohody či zrušení rozhodnutia. | |
| Tento odsek sa uplatňuje tiež v prípadoch uvedených v článku 19 ods. 2 písm. c) a v článku 3 ods. 1 písm. b) a f). | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Európska politická strana alebo európska politická nadácia, ktorej sa uložila sankcia za niektoré z porušení vymenovaných v článku 30 ods. 1 a článku 30 ods. 2 písm. a) bodoch v) a vi), už ďalej z uvedeného dôvodu nespĺňa podmienky článku 21 ods. 2. V dôsledku toho povoľujúci úradník Európskeho parlamentu ukončí dohodu o príspevku alebo grante alebo zruší rozhodnutie o financovaní z prostriedkov Únie poskytovanom na základe tohto nariadenia a nariadi vrátenie neoprávnene vyplatených prostriedkov vrátane všetkých nevyužitých prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov. Povoľujúci úradník Európskeho parlamentu nariadi vrátenie neoprávnene vyplatených prostriedkov poskytnutých na základe dohody o príspevku alebo grante alebo rozhodnutia aj fyzickej osobe, voči ktorej bolo prijaté rozhodnutie podľa článku 31, s prihliadnutím na prípadné mimoriadne okolnosti týkajúce sa tejto fyzickej osoby.

2.   
  Rozhodnutie o ukončení rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti nadobúda účinnosť dňom uvedeným v rozhodnutí o ukončení, alebo ak v ňom nie je uvedený žiadny deň, dňom oznámenia rozhodnutia o ukončení európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii.

V prípade takéhoto ukončenia dohody či zrušenia rozhodnutia sa platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré vznikli európskej politickej nadácii, do dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o ukončení dohody či zrušení rozhodnutia.

V prípade takéhoto ukončenia dohody či zrušenia rozhodnutia sa platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré vznikli európskej politickej nadácii, do dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o ukončení dohody či zrušení rozhodnutia.

Tento odsek sa uplatňuje tiež v prípadoch uvedených v článku 19 ods. 2 písm. c) a v článku 3 ods. 1 písm. b) a f).

Tento odsek sa uplatňuje tiež v prípadoch uvedených v článku 19 ods. 2 písm. c) a v článku 3 ods. 1 písm. b) a f).

Pozmeňujúci návrh 107

Pozmeňujúci návrh 107

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 34 – odsek 2 a (nový)

Článok 34 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti má tieto dôsledky: |
| | a) | platnosť dohody o príspevku alebo grante sa končí dňom uvedeným v odseku 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Ukončenie rozhodnutia o financovaní s účinnosťou do budúcnosti má tieto dôsledky:

a)

a)

platnosť dohody o príspevku alebo grante sa končí dňom uvedeným v odseku 2;

platnosť dohody o príspevku alebo grante sa končí dňom uvedeným v odseku 2;

| b) | platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu sa obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej nadácii, do dňa uvedeného v odseku 2; |
| --- | --- |

b)

b)

platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu sa obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej nadácii, do dňa uvedeného v odseku 2;

platby povoľujúceho úradníka Európskeho parlamentu sa obmedzia do výšky refundovateľných výdavkov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej strane, alebo oprávnených nákladov, ktoré skutočne vznikli európskej politickej nadácii, do dňa uvedeného v odseku 2;

| c) | výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii odo dňa uvedeného v odseku 2, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; |
| --- | --- |

c)

c)

výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii odo dňa uvedeného v odseku 2, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady;

výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii odo dňa uvedeného v odseku 2, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady;

| d) | povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené finančné prostriedky Únie, a to aj: |
| --- | --- |

d)

d)

povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené finančné prostriedky Únie, a to aj:

povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené finančné prostriedky Únie, a to aj:

| | i) | finančné prostriedky Únie použité na nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a |
| --- | --- | --- |

i)

i)

finančné prostriedky Únie použité na nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a

finančné prostriedky Únie použité na nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a

| | ii) | akékoľvek nevyužité predbežné financovanie Únie, ktoré sa nepoužilo pred dňom uvedeným v odseku 2 vrátane nevyčerpaných finančných prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov; a |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

akékoľvek nevyužité predbežné financovanie Únie, ktoré sa nepoužilo pred dňom uvedeným v odseku 2 vrátane nevyčerpaných finančných prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov; a

akékoľvek nevyužité predbežné financovanie Únie, ktoré sa nepoužilo pred dňom uvedeným v odseku 2 vrátane nevyčerpaných finančných prostriedkov Únie z predchádzajúcich rokov; a

| e) | povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené sumy od fyzickej osoby, v súvislosti s ktorou sa prijalo rozhodnutie podľa článku 31. |
| --- | --- |

e)

e)

povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené sumy od fyzickej osoby, v súvislosti s ktorou sa prijalo rozhodnutie podľa článku 31.

povoľujúci úradník Európskeho parlamentu vymáha všetky neoprávnene vyplatené sumy od fyzickej osoby, v súvislosti s ktorou sa prijalo rozhodnutie podľa článku 31.

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 34 a (nový)

Článok 34 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 34a




  Zrušenie rozhodnutia o financovaní so spätnou účinnosťou





  1.
     
  Na základe rozhodnutia úradu o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra z dôvodu zrušenia registrácie stanoveného v článku 19 ods. 1 písm. a) bode iv) povoľujúci úradník Európskeho parlamentu zruší rozhodnutia o financovaní adresované dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii so spätnou účinnosťou k dátumu prijatia týchto rozhodnutí.






  2.
     
  Zrušenie rozhodnutia o financovaní so spätnou účinnosťou má tieto dôsledky:











  a) | dohoda o príspevku alebo grante sa končí dňom oznámenia tohto ukončenia dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 34a

Článok 34a

Zrušenie rozhodnutia o financovaní so spätnou účinnosťou

Zrušenie rozhodnutia o financovaní so spätnou účinnosťou

1.
     
  Na základe rozhodnutia úradu o výmaze európskej politickej strany alebo európskej politickej nadácie z registra z dôvodu zrušenia registrácie stanoveného v článku 19 ods. 1 písm. a) bode iv) povoľujúci úradník Európskeho parlamentu zruší rozhodnutia o financovaní adresované dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii so spätnou účinnosťou k dátumu prijatia týchto rozhodnutí.

2.
     
  Zrušenie rozhodnutia o financovaní so spätnou účinnosťou má tieto dôsledky:

a)

a)

dohoda o príspevku alebo grante sa končí dňom oznámenia tohto ukončenia dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii;

dohoda o príspevku alebo grante sa končí dňom oznámenia tohto ukončenia dotknutej európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii;

| b) | všetky výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a |
| --- | --- |

b)

b)

všetky výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a

všetky výdavky alebo náklady, ktoré vznikli európskej politickej strane alebo európskej politickej nadácii, sa považujú za nerefundovateľné výdavky alebo neoprávnené náklady; a

| c) | akákoľvek suma vyplatená na základe dohody o príspevku alebo grante spolu so všetkými nevyužitými finančnými prostriedkami Únie z predchádzajúcich rokov sa považuje za neoprávnenú platbu a vracia sa podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

c)

c)

akákoľvek suma vyplatená na základe dohody o príspevku alebo grante spolu so všetkými nevyužitými finančnými prostriedkami Únie z predchádzajúcich rokov sa považuje za neoprávnenú platbu a vracia sa podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

akákoľvek suma vyplatená na základe dohody o príspevku alebo grante spolu so všetkými nevyužitými finančnými prostriedkami Únie z predchádzajúcich rokov sa považuje za neoprávnenú platbu a vracia sa podľa nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

Pozmeňujúci návrh 109

Pozmeňujúci návrh 109

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 36 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Európsky parlament
  pod dohľadom svojho povoľujúceho úradníka alebo pod dohľadom úradu
  zverejní na webovom sídle vytvorenom na tento účel
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte: | 1.   Európsky parlament
  alebo úrad v súlade s rozdelením svojich povinností
  zverejní
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte
  na webovom sídle vytvorenom na tento účel: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Európsky parlament
  pod dohľadom svojho povoľujúceho úradníka alebo pod dohľadom úradu
  zverejní na webovom sídle vytvorenom na tento účel
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte:

1.   Európsky parlament
  alebo úrad v súlade s rozdelením svojich povinností
  zverejní
  v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte
  na webovom sídle vytvorenom na tento účel:

Pozmeňujúci návrh 110

Pozmeňujúci návrh 110

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | príspevky uvedené v článku 23 ods. 9 a 10 a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti členských strán alebo organizácií, ktoré
  zaplatili uvedené
  príspevky; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

príspevky uvedené v článku 23 ods. 9 a 10 a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti členských strán alebo organizácií, ktoré
  zaplatili uvedené
  príspevky;

zaplatili uvedené

| f) | príspevky
  a poplatky za pridruženie
  uvedené v článku 23 ods. 9 a 10 a nahlásené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti
  jednotlivých členov
  , členských strán alebo organizácií, ktoré
  tieto
  príspevky
  poskytli
  ,
  s výnimkou príspevkov nad 1 500  EUR až do výšky 3 000  EUR vrátane ročne od fyzických osôb, ak tieto osoby nedali písomný súhlas na takéto zverejnenie
  ; |
| --- | --- |

f)

príspevky
  a poplatky za pridruženie
  uvedené v článku 23 ods. 9 a 10 a nahlásené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti
  jednotlivých členov
  , členských strán alebo organizácií, ktoré
  tieto
  príspevky
  poskytli
  ,
  s výnimkou príspevkov nad 1 500  EUR až do výšky 3 000  EUR vrátane ročne od fyzických osôb, ak tieto osoby nedali písomný súhlas na takéto zverejnenie
  ;

a poplatky za pridruženie

jednotlivých členov

tieto

poskytli

s výnimkou príspevkov nad 1 500  EUR až do výšky 3 000  EUR vrátane ročne od fyzických osôb, ak tieto osoby nedali písomný súhlas na takéto zverejnenie

Pozmeňujúci návrh 111

Pozmeňujúci návrh 111

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fa) | poplatky za pridruženie uvedené v článku 23 ods. 9a a 10a a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti strán alebo organizácií, ktoré vykonali uvedené platby; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fa)

fa)

poplatky za pridruženie uvedené v článku 23 ods. 9a a 10a a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti strán alebo organizácií, ktoré vykonali uvedené platby;

poplatky za pridruženie uvedené v článku 23 ods. 9a a 10a a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2 vrátane totožnosti strán alebo organizácií, ktoré vykonali uvedené platby;

Pozmeňujúci návrh 112

Pozmeňujúci návrh 112

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f b (nové)

Článok 36 – odsek 1 – písmeno f b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fb) | dodatkové vlastné zdroje uvedené v článku 23 ods. 13 a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fb)

fb)

dodatkové vlastné zdroje uvedené v článku 23 ods. 13 a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2;

dodatkové vlastné zdroje uvedené v článku 23 ods. 13 a oznámené európskymi politickými stranami a európskymi politickými nadáciami v súlade s článkom 23 ods. 2;

Pozmeňujúci návrh 113

Pozmeňujúci návrh 113

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 2

Článok 36 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Európsky parlament
  zverejní zoznam právnických osôb, ktoré sú členmi európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2 a aktualizovaný v súlade s článkom 10 ods. 6, ako aj celkový počet jednotlivých členov. | 2.   
  Úrad
  zverejní zoznam právnických osôb, ktoré sú členmi európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2 a aktualizovaný v súlade s článkom 10 ods. 6, ako aj celkový počet jednotlivých členov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Európsky parlament
  zverejní zoznam právnických osôb, ktoré sú členmi európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2 a aktualizovaný v súlade s článkom 10 ods. 6, ako aj celkový počet jednotlivých členov.

2.   
  Úrad
  zverejní zoznam právnických osôb, ktoré sú členmi európskej politickej strany, pripojený k stanovám strany v súlade s článkom 4 ods. 2 a aktualizovaný v súlade s článkom 10 ods. 6, ako aj celkový počet jednotlivých členov.

Pozmeňujúci návrh 114

Pozmeňujúci návrh 114

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 37 – odsek 8

Článok 37 – odsek 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8.   Európske politické strany a európske politické nadácie, členské štáty a nezávislé subjekty alebo odborníci oprávnení na kontrolu účtovníctva podľa tohto nariadenia zodpovedajú v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom za škody, ktoré spôsobia pri spracovaní osobných údajov podľa tohto nariadenia. Členské štáty zabezpečia, aby sa uplatňovali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za porušenia tohto nariadenia,
  nariadenia (EÚ) 2016/679 a vnútroštátnych ustanovení prijatých na ich základe, a najmä za nezákonné použitie osobných údajov. | 8.   Európske politické strany a európske politické nadácie, členské štáty a nezávislé subjekty alebo odborníci oprávnení na kontrolu účtovníctva podľa tohto nariadenia zodpovedajú v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom za škody, ktoré spôsobia pri spracovaní osobných údajov podľa tohto nariadenia.
  Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2016/679,
  členské štáty zabezpečia, aby sa za porušenie tohto nariadenia uplatňovali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8.   Európske politické strany a európske politické nadácie, členské štáty a nezávislé subjekty alebo odborníci oprávnení na kontrolu účtovníctva podľa tohto nariadenia zodpovedajú v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom za škody, ktoré spôsobia pri spracovaní osobných údajov podľa tohto nariadenia. Členské štáty zabezpečia, aby sa uplatňovali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za porušenia tohto nariadenia,
  nariadenia (EÚ) 2016/679 a vnútroštátnych ustanovení prijatých na ich základe, a najmä za nezákonné použitie osobných údajov.

8.   Európske politické strany a európske politické nadácie, členské štáty a nezávislé subjekty alebo odborníci oprávnení na kontrolu účtovníctva podľa tohto nariadenia zodpovedajú v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom za škody, ktoré spôsobia pri spracovaní osobných údajov podľa tohto nariadenia.
  Bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2016/679,
  členské štáty zabezpečia, aby sa za porušenie tohto nariadenia uplatňovali účinné, primerané a odrádzajúce sankcie.

Pozmeňujúci návrh 115

Pozmeňujúci návrh 115

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 44 – odsek 2 a (nový)

Článok 44 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Všetky procesné kroky a rozhodnutia, ktoré predtým prijal Európsky parlament, Rada alebo Komisia, povoľujúci úradník Európskeho parlamentu alebo úrad v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 alebo na jeho základe, zostávajú v platnosti a vykladajú sa v zmysle tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Všetky procesné kroky a rozhodnutia, ktoré predtým prijal Európsky parlament, Rada alebo Komisia, povoľujúci úradník Európskeho parlamentu alebo úrad v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 alebo na jeho základe, zostávajú v platnosti a vykladajú sa v zmysle tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 117

Pozmeňujúci návrh 117

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – časť 2 – zarážka 5 a (nová)

Príloha II – časť 2 – zarážka 5 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | v prípadoch, keď sa používajú techniky cielenia, akékoľvek informácie požadované podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

—

v prípadoch, keď sa používajú techniky cielenia, akékoľvek informácie požadované podľa nariadenia (EÚ) 2016/679.

v prípadoch, keď sa používajú techniky cielenia, akékoľvek informácie požadované podľa nariadenia (EÚ) 2016/679.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0223/2022).

1

---