# Eiropas Savienības C 93/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 93 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 13. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 93

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 13. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2023/C 93/01 | Eiropas Centrālās Bankas Ieteikums (2023. gada 7. marts) Eiropas Savienības Padomei par Hrvatska narodna banka ārējiem revidentiem (ECB/2023/4) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2023/C 93/01

Eiropas Centrālās Bankas Ieteikums (2023. gada 7. marts) Eiropas Savienības Padomei par Hrvatska narodna banka ārējiem revidentiem (ECB/2023/4)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 93/02 | Komisijas paziņojums – Savienības 2023. gada Eiropas standartizācijas darba programma | 2 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 93/02

Komisijas paziņojums – Savienības 2023. gada Eiropas standartizācijas darba programma

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 93/03 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering
   (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 93/04 | Kopsavilkums komisijas lēmumam (2022. gada 13. janvāris), ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (Izziņots ar dokumenta numuru C(2022)63)

   (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 93/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2022. gada 10. janvāra sanāksmē par lēmumu lietā M.9343 HHIH/DSME Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot Skype for Business – Ziņotāja dalībvalsts: Zviedrija (
  1
  ) | 39 |
| 2023/C 93/06 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 10. marts | 40 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 93/03

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering
   (
  1
  )

Hyundai Heavy Industries Holdings

Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering

1

32

2023/C 93/04

Kopsavilkums komisijas lēmumam (2022. gada 13. janvāris), ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)
  (Izziņots ar dokumenta numuru C(2022)63)

   (
  1
  )

Hyundai Heavy Industries Holdings

Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering

(Izziņots ar dokumenta numuru C(2022)63)

1

35

2023/C 93/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2022. gada 10. janvāra sanāksmē par lēmumu lietā M.9343 HHIH/DSME Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot Skype for Business – Ziņotāja dalībvalsts: Zviedrija (
  1
  )

HHIH

DSME

Skype for Business

1

39

2023/C 93/06

Euro maiņas kurss – 2023. gada 10. marts

40

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 93/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 41 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 93/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC

1

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2023. gada 7. marts)

Eiropas Savienības Padomei par Hrvatska narodna banka ārējiem revidentiem

(ECB/2023/4)

(2023/C 93/01)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Hrvatska narodna banka pašreizējo ārējo revidentu KPMG Croatia d.o.o. pilnvaras beigsies pēc 2024. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Kopš 2023. gada 1. janvāra uz Hrvatska narodna banka attiecas Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 27.1. pants. Tāpēc vajadzīgs, ka 2023.–2024. finanšu gadam ECB Padome iesaka un Padome apstiprina pašreizējos ārējos revidentus, |
| --- | --- |

(2)

Hrvatska narodna banka pašreizējo ārējo revidentu KPMG Croatia d.o.o. pilnvaras beigsies pēc 2024. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Kopš 2023. gada 1. janvāra uz Hrvatska narodna banka attiecas Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 27.1. pants. Tāpēc vajadzīgs, ka 2023.–2024. finanšu gadam ECB Padome iesaka un Padome apstiprina pašreizējos ārējos revidentus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Tiek ieteikts, ka Hrvatska narodna banka 2023.–2024. finanšu gada ārējo revīziju veic KPMG Croatia d.o.o.

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 7. martā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/2

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Savienības 2023. gada Eiropas standartizācijas darba programma

(2023/C 93/02)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju (1) 8. pantu Komisijai ir jāpieņem “Gada Savienības darba programma Eiropas standartizācijai”.

Šajā Komisijas paziņojumā ir noteikti Eiropas standarti un Eiropas standartizācijas nodevumi, ko Komisija plāno pieprasīt 2023. gadam, kā arī konkrēti mērķi un politikas virzieni attiecībā uz šiem standartiem un standartizācijas nodevumiem (sk. pielikumu).

Šī darbība ES standartizācijas jomā ir integrēta ES rīcībpolitikās un veicina ES kā globālas standartu noteicējas lomas nostiprināšanu, lai nodrošinātu noturīgu, zaļu un digitālu vienoto tirgu. Tā atbalsta šādu politikas prioritāšu īstenošanu:

| — | Eiropas zaļais kurss; |
| --- | --- |

—

Eiropas zaļais kurss;

| — | Eiropas digitālā desmitgade; |
| --- | --- |

—

Eiropas digitālā desmitgade;

| — | Komisijas jaunā industriālā stratēģija un |
| --- | --- |

—

Komisijas jaunā industriālā stratēģija un

| — | spēcīgāka Eiropa pasaulē. |
| --- | --- |

—

spēcīgāka Eiropa pasaulē.

Standarti atbalsta šos politikas virzienus, lai nodrošinātu, ka ES produkti un pakalpojumi spēj konkurēt visā pasaulē un atspoguļo mūsdienīgus drošuma, drošības, veselības, sociālos un vidiskos apsvērumus un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Ņemot vērā dažu dalībnieku pieaugošo pašpārliecību starptautiskajos standartizācijas procesos, kā arī pieaugošo standartu politizāciju, arī ES 2023. gada darba programmā Eiropas standartizācijai ir ievērota stratēģiskāka pieeja standartu noteikšanai, tādējādi stiprinot ES kā līderes nozīmi globālajā standartizācijā.

Šā paziņojuma pielikumā ir ietvertas darbības Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuras ir nepieciešamas un ir piemērotas Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku atbalstīšanai un tādējādi nostiprina Eiropas vadošo lomu globālajā standartu noteikšanā. Saskaņā ar 2022. gada 2. februāra standartizācijas stratēģiju (2), sākot no šā gada, Komisija savā gada ES darba programmā Eiropas standartizācijai sniedz prioritāšu uzskaitījumu, lai atbalstītu kritiskās rīcībpolitikas, kam ir lietderīgi pievērst papildu uzmanību Eiropas standartizācijas sistēmā. Šogad Komisija par politikas prioritātēm ir noteikusi standartizācijas darbības attiecībā uz ūdeņradi, saules enerģiju energosistēmām, digitālo produkta pasi, kritiski svarīgām izejvielām, kiberdrošību, kvantu tehnoloģijām un Digitālo pakalpojumu akta piemērošanu.

Starptautiskā līmenī Komisija turpinās sadarboties standartizācijas jomā ar starptautiskajiem partneriem. Kā labus piemērus var minēt digitālās partnerības ar Japānu, Dienvidkoreju un Singapūru, ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi un G7 jeb “lielo septiņnieku”. Komisija turpinās atbalstīt starptautiskos standartizācijas procesus atbilstoši Pasaules Tirdzniecības organizācijas principiem, piemēram, atvērtības, pārredzamības, objektivitātes un vienprātības principiem. Starptautiskās sadarbības nozīme pētniecības un inovācijas jomā ir vienlīdz svarīga, lai veicinātu ES kā globālo standartu noteicējas vadošo lomu, kā noteikts Globālajā pieejā pētniecībai un inovācijai (3).

Komisija atbalstīs standartizāciju kā būtisku daļu no nodaļas par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai un labu regulatīvo praksi ikvienā brīvās tirdzniecības nolīgumā, par kuru tā veic sarunas. Turklāt Komisija turpinās dialogu ar citām valstīm, lai izpētītu iespējamas sadarbības jomas globālu problēmu risināšanai.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

(2)  COM(2022) 31.

(3)  COM(2021) 252.

---

PIELIKUMS

Pārskats

Savienības 2023. gada programmā Eiropas standartizācijai ir ietvertas 84 darbības, kas iedalītas četrās pamatkategorijās:

| — | zaļā pārkārtošanās; |
| --- | --- |

—

zaļā pārkārtošanās;

| — | digitālā pārkārtošanās; |
| --- | --- |

—

digitālā pārkārtošanās;

| — | Eiropas nozaru noturība; |
| --- | --- |

—

Eiropas nozaru noturība;

| — | iekšējais produktu un pakalpojumu tirgus. |
| --- | --- |

—

iekšējais produktu un pakalpojumu tirgus.

Stratēģiskās prioritātes 2023. gadam ir šādas:

| 1. | ūdeņraža infrastruktūra, atbalsts un uzglabāšana (1., 2. darbība); |
| --- | --- |

1.

ūdeņraža infrastruktūra, atbalsts un uzglabāšana (1., 2. darbība);

| 2. | saules enerģijas integrēšana energosistēmā — saules fotoelementi (3. darbība); |
| --- | --- |

2.

saules enerģijas integrēšana energosistēmā — saules fotoelementi (3. darbība);

| 3. | kritiski svarīgu izejvielu izpēte, ieguve, attīrīšana, reciklēšana (4. darbība); |
| --- | --- |

3.

kritiski svarīgu izejvielu izpēte, ieguve, attīrīšana, reciklēšana (4. darbība);

| 4. | kiberdrošība un piekļūstamības prasības (5. un 6. darbība); |
| --- | --- |

4.

kiberdrošība un piekļūstamības prasības (5. un 6. darbība);

| 5. | digitālās produkta pases izvēršana (7. darbība); |
| --- | --- |

5.

digitālās produkta pases izvēršana (7. darbība);

| 6. | tehnoloģijas Eiropas augstas veiktspējas skaitļošanai un Eiropas kvantiskās komunikācijas infrastruktūrai (8. darbība); |
| --- | --- |

6.

tehnoloģijas Eiropas augstas veiktspējas skaitļošanai un Eiropas kvantiskās komunikācijas infrastruktūrai (8. darbība);

| 7. | digitālo pakalpojumu akta piemērošana, izmantojot tehnoloģiskus līdzekļus (9. darbība). |
| --- | --- |

7.

digitālo pakalpojumu akta piemērošana, izmantojot tehnoloģiskus līdzekļus (9. darbība).

| 8. | uzticama datu apmaiņa (10.–13. darbība); |
| --- | --- |

8.

uzticama datu apmaiņa (10.–13. darbība);

| 9. | siltumsūkņu drošums (14. darbība); |
| --- | --- |

9.

siltumsūkņu drošums (14. darbība);

Darbības attiecībā uz zaļo pārkārtošanos ir paredzētas, lai atbalstītu šādas jomas.

Enerģētiskā pārkārtošanās un enerģijas patēriņa samazināšana

| — | Biometāna pārrobežu tirdzniecība un patēriņš (15. darbība); |
| --- | --- |

—

Biometāna pārrobežu tirdzniecība un patēriņš (15. darbība);

| — | ekodizaina un energomarķējuma prasības, lai samazinātu enerģijas patēriņu (16.–42. darbība); |
| --- | --- |

—

ekodizaina un energomarķējuma prasības, lai samazinātu enerģijas patēriņu (16.–42. darbība);

| — | ēku un būvmateriālu zaļināšanas un klimatnoturības uzlabošana (43.–46. darbība); |
| --- | --- |

—

ēku un būvmateriālu zaļināšanas un klimatnoturības uzlabošana (43.–46. darbība);

| — | elektrouzlādes staciju izmantošanas veicināšana personu ar invaliditāti vidū (47. darbība); |
| --- | --- |

—

elektrouzlādes staciju izmantošanas veicināšana personu ar invaliditāti vidū (47. darbība);

| — | kopēji bezvadu uzlādes punkti mobilajiem telefoniem (48. darbība). |
| --- | --- |

—

kopēji bezvadu uzlādes punkti mobilajiem telefoniem (48. darbība).

Vides kvalitāte

| — | Bateriju vidiskais sniegums un bīstamu vielu ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās (49. un 50. darbība); |
| --- | --- |

—

Bateriju vidiskais sniegums un bīstamu vielu ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās (49. un 50. darbība);

| — | transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apritīga konstruēšana, ražošana, atkalizmantošana un reciklēšana (51. darbība); |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apritīga konstruēšana, ražošana, atkalizmantošana un reciklēšana (51. darbība);

| — | apkārtējā gaisa kvalitāte (52.–54. darbība); |
| --- | --- |

—

apkārtējā gaisa kvalitāte (52.–54. darbība);

| — | metāna emisiju samazināšana (55. darbība); |
| --- | --- |

—

metāna emisiju samazināšana (55. darbība);

| — | ūdens kvalitāte, notekūdeņu attīrīšana un mikroplastmasas nokļūšanas vidē mazināšana (56.–58. darbība). |
| --- | --- |

—

ūdens kvalitāte, notekūdeņu attīrīšana un mikroplastmasas nokļūšanas vidē mazināšana (56.–58. darbība).

Darbības attiecībā uz digitālo pārkārtošanos ir paredzētas, lai atbalstītu šādas jomas (1).

Drošums, drošība un piekļūstamība

| — | Mākslīgā intelekta drošums un uzticamība (59. darbība); |
| --- | --- |

—

Mākslīgā intelekta drošums un uzticamība (59. darbība);

| — | vecuma verifikācija tiešsaistē (60. darbība). |
| --- | --- |

—

vecuma verifikācija tiešsaistē (60. darbība).

Jaunu IKT tehnoloģiju izvēršana

| — | Lietu interneta sadarbspēja perifērdatošanā un spietdatošanā (61. darbība); |
| --- | --- |

—

Lietu interneta sadarbspēja perifērdatošanā un spietdatošanā (61. darbība);

| — | elektronisko virsgrāmatu un Eiropas blokķēdes pakalpojumu infrastruktūras izvēršana (62. un 63. darbība); |
| --- | --- |

—

elektronisko virsgrāmatu un Eiropas blokķēdes pakalpojumu infrastruktūras izvēršana (62. un 63. darbība);

| — | ES viedajās pilsētās izmantoto datu telpu savstarpēja izmantojamība — digitālie dvīņi (64. darbība). |
| --- | --- |

—

ES viedajās pilsētās izmantoto datu telpu savstarpēja izmantojamība — digitālie dvīņi (64. darbība).

Darbības attiecībā uz noturību ir paredzētas, lai atbalstītu šādas jomas.

Kritiski svarīgas izejvielas

| — | Jauni daudzfunkcionāli materiāli un funkcijas aditīvajai ražošanai (65. darbība); |
| --- | --- |

—

Jauni daudzfunkcionāli materiāli un funkcijas aditīvajai ražošanai (65. darbība);

| — | kritiski svarīgas izejvielas baterijām (66. darbība); |
| --- | --- |

—

kritiski svarīgas izejvielas baterijām (66. darbība);

| — | vakcīnu ražošanai vajadzīgo materiālu pieejamība (67. darbība). |
| --- | --- |

—

vakcīnu ražošanai vajadzīgo materiālu pieejamība (67. darbība).

Eiropas satelītu sistēma un kosmosa infrastruktūra

| — | Drošas Eiropas satelītu komunikācijas sistēmas izveide (68. darbība); |
| --- | --- |

—

Drošas Eiropas satelītu komunikācijas sistēmas izveide (68. darbība);

| — | Eiropas kosmosa infrastruktūras aizsardzība un kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanas tirgū palielināšana (69. darbība). |
| --- | --- |

—

Eiropas kosmosa infrastruktūras aizsardzība un kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanas tirgū palielināšana (69. darbība).

Darbības attiecībā uz iekšējo produktu un pakalpojumu tirgu ir paredzētas, lai atbalstītu šādas jomas.

Kvalitāte, drošums un piekļuves nodrošināšana MVU

| — | Medicīnisku ierīču kvalitāte un drošums (70. darbība); |
| --- | --- |

—

Medicīnisku ierīču kvalitāte un drošums (70. darbība);

| — | rotaļlietu drošums (71. darbība); |
| --- | --- |

—

rotaļlietu drošums (71. darbība);

| — | spiedieniekārtu drošuma uzlabošana un MVU piekļuves šādām iekārtām veicināšana (72. darbība); |
| --- | --- |

—

spiedieniekārtu drošuma uzlabošana un MVU piekļuves šādām iekārtām veicināšana (72. darbība);

| — | MVU piekļuves vienkāršu spiedtvertņu tirgum uzlabošana (73. darbība); |
| --- | --- |

—

MVU piekļuves vienkāršu spiedtvertņu tirgum uzlabošana (73. darbība);

| — | mašīnu drošums (74. darbība); |
| --- | --- |

—

mašīnu drošums (74. darbība);

| — | liftu drošums (75. darbība); |
| --- | --- |

—

liftu drošums (75. darbība);

| — | trošu ceļu iekārtu drošums (76. darbība); |
| --- | --- |

—

trošu ceļu iekārtu drošums (76. darbība);

| — | gāzveida kurināmā iekārtu drošums (77. darbība); |
| --- | --- |

—

gāzveida kurināmā iekārtu drošums (77. darbība);

| — | patēriņa produktu drošums (78. darbība); |
| --- | --- |

—

patēriņa produktu drošums (78. darbība);

| — | radioiekārtu drošuma prasību uzturēšana pēc programmatūras atjaunināšanas (79. darbība); |
| --- | --- |

—

radioiekārtu drošuma prasību uzturēšana pēc programmatūras atjaunināšanas (79. darbība);

| — | iekārtas, ko izmanto sprādzienbīstamā vidē (80. darbība); |
| --- | --- |

—

iekārtas, ko izmanto sprādzienbīstamā vidē (80. darbība);

| — | individuālie aizsardzības līdzekļi (81. darbība); |
| --- | --- |

—

individuālie aizsardzības līdzekļi (81. darbība);

| — | saskaņoto standartu iekļautības/dzimumvērības nodrošināšana (82. darbība). |
| --- | --- |

—

saskaņoto standartu iekļautības/dzimumvērības nodrošināšana (82. darbība).

Savstarpēja izmantojamība un uzticamība

| — | Pareizas un izsekojamas mērīšanas sistēmas sabiedrības aizsardzībai pret nepareiziem mērījumiem (83. darbība); |
| --- | --- |

—

Pareizas un izsekojamas mērīšanas sistēmas sabiedrības aizsardzībai pret nepareiziem mērījumiem (83. darbība);

| — | dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība (84. darbība); |
| --- | --- |

—

dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība (84. darbība);

| — | datu vārdnīca finanšu pakalpojumiem (85. darbība). |
| --- | --- |

—

datu vārdnīca finanšu pakalpojumiem (85. darbība).

Pārrobežu pakalpojumi un komercija

| — | Papildu testēšanas atcelšana saliekamā betona un metāla konstrukciju izstrādājumiem (86. un 87. darbība); |
| --- | --- |

—

Papildu testēšanas atcelšana saliekamā betona un metāla konstrukciju izstrādājumiem (86. un 87. darbība);

| — | biroja aprīkojuma pakalpojumu tirgus (88. darbība). |
| --- | --- |

—

biroja aprīkojuma pakalpojumu tirgus (88. darbība).

Darbības to Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuri atbalsta stratēģiskās prioritātes

| Atsauce | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ūdeņraža tehnoloģijas un komponenti | COM(2021) 804 final — Priekšlikums regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu
  COM(2021) 557 final — Priekšlikums direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu (ES) 2018/2001 | Izstrādāt Eiropas kvalitātes, tehnoloģiju un drošības standartus ūdeņraža ražošanai un izmantošanai. | Ūdeņraža infrastruktūras un tehnoloģisko komponentu izstrādes un uzturēšanas uzlabošana vienotajā tirgū. |
| 2 | Ūdeņraža transportēšana un uzglabāšana | Regula (ES) 2022/869 par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm
  COM(2021) 803 final — Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz ūdeņraža kvalitāti un drošumu — attiecas uz ievadīšanu speciālajā ūdeņraža tīklā un galalietojumiem, tai skaitā ūdeņraža degvielām. | Ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas metožu intensificēšanas nodrošināšana un veicināšana, kas sekmēs fosilo degvielu un ievadresursu aizstāšanu nozarēs, kurās ir grūti sasniegt dekarbonizāciju. |
| 3 | Zemsprieguma līdzstrāvas tehnoloģijas | COM(2022) 221 final — ES saules enerģijas stratēģija | Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, kas atbalsta saules enerģijas integrāciju energosistēmā. | Ieguldījuma sniegšana saules fotoelementu un saules enerģijas tehnoloģiju ātrā izvēršanā. |
| 4 | Kritiski svarīgas izejvielas | PLAN/2022/1733 Eiropas Kritiski svarīgo izejvielu akts | Izstrādāt Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, kas atbalsta kritisko svarīgu izejvielu izpēti, ieguvi, attīrīšanu un reciklēšanu. | Šīs darbības mērķis ir nostiprināt ES kritiski svarīgu izejvielu vērtības ķēdi, lai atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos un nostiprinātu ES noturību. |
| 5 | Kiberdrošības prasības produktiem ar digitāliem elementiem | COM(2022) 454 — Priekšlikums regulai par horizontālajām kiberdrošības prasībām attiecībā uz produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 (Kibernoturības akts) | Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, kuri atbilst kiberdrošības pamatspecifikācijām, kas noteiktas Kibernoturības aktā, it īpaši attiecībā uz:






  i) | drošības specifikācijām saistībā ar produktu ar digitāliem elementiem īpašībām un ievainojamību novēršanas specifikācijām; |

Atsauce

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

1

Ūdeņraža tehnoloģijas un komponenti

COM(2021) 804 final — Priekšlikums regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu

COM(2021) 557 final — Priekšlikums direktīvai, ar ko attiecībā uz atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu (ES) 2018/2001

Izstrādāt Eiropas kvalitātes, tehnoloģiju un drošības standartus ūdeņraža ražošanai un izmantošanai.

Ūdeņraža infrastruktūras un tehnoloģisko komponentu izstrādes un uzturēšanas uzlabošana vienotajā tirgū.

2

Ūdeņraža transportēšana un uzglabāšana

Regula (ES) 2022/869 par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm

COM(2021) 803 final — Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz atjaunīgo gāzu un dabasgāzes un ūdeņraža iekšējo tirgu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz ūdeņraža kvalitāti un drošumu — attiecas uz ievadīšanu speciālajā ūdeņraža tīklā un galalietojumiem, tai skaitā ūdeņraža degvielām.

Ūdeņraža transportēšanas un uzglabāšanas metožu intensificēšanas nodrošināšana un veicināšana, kas sekmēs fosilo degvielu un ievadresursu aizstāšanu nozarēs, kurās ir grūti sasniegt dekarbonizāciju.

3

Zemsprieguma līdzstrāvas tehnoloģijas

COM(2022) 221 final — ES saules enerģijas stratēģija

Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, kas atbalsta saules enerģijas integrāciju energosistēmā.

Ieguldījuma sniegšana saules fotoelementu un saules enerģijas tehnoloģiju ātrā izvēršanā.

4

Kritiski svarīgas izejvielas

PLAN/2022/1733 Eiropas Kritiski svarīgo izejvielu akts

Izstrādāt Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, kas atbalsta kritisko svarīgu izejvielu izpēti, ieguvi, attīrīšanu un reciklēšanu.

Šīs darbības mērķis ir nostiprināt ES kritiski svarīgu izejvielu vērtības ķēdi, lai atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos un nostiprinātu ES noturību.

5

Kiberdrošības prasības produktiem ar digitāliem elementiem

COM(2022) 454 — Priekšlikums regulai par horizontālajām kiberdrošības prasībām attiecībā uz produktiem ar digitāliem elementiem un ar ko groza Regulu (ES) 2019/1020 (Kibernoturības akts)

Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, kuri atbilst kiberdrošības pamatspecifikācijām, kas noteiktas Kibernoturības aktā, it īpaši attiecībā uz:

i)

drošības specifikācijām saistībā ar produktu ar digitāliem elementiem īpašībām un ievainojamību novēršanas specifikācijām;

| ii) | metodikām attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas līmeni saistībā ar produktiem ar digitāliem elementiem, kā minēts iepriekš; |
| --- | --- |

ii)

metodikām attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas līmeni saistībā ar produktiem ar digitāliem elementiem, kā minēts iepriekš;

| iii) | izvērtēšanas metodikām to kiberdrošības risku izvērtēšanai, kas saistīti ar produktiem ar digitāliem elementiem. |
| --- | --- |

iii)

izvērtēšanas metodikām to kiberdrošības risku izvērtēšanai, kas saistīti ar produktiem ar digitāliem elementiem.

Galvenais mērķis ir radīt apstākļus, lai tiktu izstrādāti droši produkti ar digitāliem elementiem, nodrošinot, ka aparatūras un programmatūras produkti tirgū tiek laisti ar mazāk ievainojamībām un ka ražotājiem ir nopietna attieksme pret drošību visā produkta aprites ciklā.

6

Piekļūstamības prasības tīmekļvietnēm un mobilajām lietotnēm

Direktīva (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām,

Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību

Pārskatīt standartus EN 301 549 , EN 17210, EN 17161 un tehniskos ziņojumus CEN/CLC/ETSI TR 101551 un CEN/CLC/ETSI TR 101552. Papildus izstrādāt trīs jaunus saskaņotus standartus M/587 atbalstam — C(2022) 6456. Jāņem vērā jaunākās norises attiecīgajās jomās.

IKT, tai skaitā tīmekļvietņu un mobilo lietotņu, piekļūstamības palielināšana, atbildēšana uz ārkārtas dienestu izsaukumiem (112), nedigitālie informācijas un atbalsta pakalpojumi personām ar invaliditāti.

7

Produkta digitālā pase

COM(2022) 142 final — Priekšlikums regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem

Izstrādāt vai pārskatīt standartus produkta digitālās pases ieviešanai. Šie standartu un protokolu kopumi būs saistīti ar šādām jomām:

| — | datu nesēji un unikālie identifikatori; |
| --- | --- |

—

datu nesēji un unikālie identifikatori;

| — | piekļuves tiesību pārvaldība; |
| --- | --- |

—

piekļuves tiesību pārvaldība;

| — | sadarbspēja (tehniskā, semantiskā, organizatoriskā), tai skaitā datu apmaiņas protokoli un formāti; |
| --- | --- |

—

sadarbspēja (tehniskā, semantiskā, organizatoriskā), tai skaitā datu apmaiņas protokoli un formāti;

| — | datu glabāšana; |
| --- | --- |

—

datu glabāšana;

| — | datu apstrāde (ieviešana, modifikācija, atjaunināšana); |
| --- | --- |

—

datu apstrāde (ieviešana, modifikācija, atjaunināšana);

| — | datu autentifikācija, uzticamība un integritāte; |
| --- | --- |

—

datu autentifikācija, uzticamība un integritāte;

| — | datu drošība un privātums. |
| --- | --- |

—

datu drošība un privātums.

Šīs darbības mērķis ir, nodrošinot produkta informācijas pieejamību dalībniekiem visā vērtības ķēdē, palīdzēt patērētājiem izdarīt pārdomātu izvēli, ļaut citiem dalībniekiem, piemēram, remontētājiem vai reciklētājiem, piekļūt būtiskai informācijai un sniegt kompetentajām valsts iestādēm iespēju pildīt savus uzdevumus.

8

Kvantu tehnoloģijas

COM(2021) 118 final/2 - 2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade

Izstrādāt Eiropas standartus modulāro kvantu datoru un komunikācijas arhitektūru piegādes ķēdēm un to pamattehnoloģijām Eiropas augstas veiktspējas datošanai un Eiropas kvantiskās komunikācijas infrastruktūrai.

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus par kvantiskās datošanas un komunikācijas tehnoloģijas drošumu, privātumu un kiberdrošību.

Izstrādāt Eiropas standartus uzticamu kvantu avota, sensoru un metroloģijas ierīču piegādes ķēdēm.

Galvenie mērķi ir šādi:

| i) | nodrošināt nozares (jaunuzņēmumu, MVU, lielo nozaru utt.) standartizācijas vajadzību un sistemātisku apkopošanu un standartizācijas darbību popularizēšanu nozares ekspertu vidū, lai atbalstītu standartizācijas darbības; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt nozares (jaunuzņēmumu, MVU, lielo nozaru utt.) standartizācijas vajadzību un sistemātisku apkopošanu un standartizācijas darbību popularizēšanu nozares ekspertu vidū, lai atbalstītu standartizācijas darbības;

| ii) | nodrošināt kvantu tehnoloģijas produktu un pakalpojumu kvalitāti, drošumu un drošību un to sadarbspēju, kas ir būtiska kvantu tehnoloģijas (komerciālai) attīstīšanai un Eiropas mēroga infrastruktūru izvēršanai, un veicināt uzticēšanos pārdevēju, klientu un pakalpojumu sniedzēju vidū; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt kvantu tehnoloģijas produktu un pakalpojumu kvalitāti, drošumu un drošību un to sadarbspēju, kas ir būtiska kvantu tehnoloģijas (komerciālai) attīstīšanai un Eiropas mēroga infrastruktūru izvēršanai, un veicināt uzticēšanos pārdevēju, klientu un pakalpojumu sniedzēju vidū;

| iii) | virzīt standartizāciju atbilstoši ES politikai. |
| --- | --- |

iii)

virzīt standartizāciju atbilstoši ES politikai.

9

Digitālie pakalpojumi

COM(2020) 825 final — Priekšlikums regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu akts)

Pārskatīt esošos Eiropas standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus, kas atbalsta Digitālo pakalpojumu akta 34. pantā uzskaitītos tematus.

Šīs darbības mērķis ir veicināt Digitālo pakalpojumu aktā noteikto pienākumu efektīvu un konsekventu piemērošanu, kas var prasīt tehnoloģisku īstenošanu.

10

Viedie līgumi

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par saskaņotiem noteikumiem par taisnīgu piekļuvi datiem un to lietošanu (Datu akts) — COM(2022) 68 final

Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus, kas atbilst noteiktām būtiskām specifikācijām attiecībā uz viedajiem līgumiem, kā izklāstīts gaidāmajā Datu aktā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka viedie līgumi, ko izmanto datu kopīgošanai, ir uzticami un sadarbspējīgi, lai tos varētu izmantot datu apmaiņas un apkopošanas atbalstam.

Turklāt standarti veicinās blokķēdes digitālās virsgrāmatas tehnoloģiju lietojumu komerciālo un pirmskomerciālo iepirkumu.

11

Publiskais iepirkums

Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu

Izstrādāt Eiropas standartus visa aprites cikla elektroniskajam iepirkumam, lai nodrošinātu vai uzlabotu sadarbspēju starp atšķirīgiem tehniskajiem formātiem vai procesiem un ziņapmaiņu.

Šīs darbības mērķis ir likvidēt šķēršļus elektroniskā iepirkuma sadarbspējai, ne tikai katrā dalībvalstī, bet arī un it īpaši starp dalībvalstīm.

12

Datu kopīgošana

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par saskaņotiem noteikumiem par taisnīgu piekļuvi datiem un to lietošanu (Datu akts) — COM(2022) 68 final

Izstrādāt standartus, specifikācijas un vadlīnijas datu un datu kopīgošanas sadarbspējai atbilstoši mērķiem, kas noteikti Datu aktā, kurā ir precizētas būtiskās specifikācijas sadarbspējai, kā arī IKT standartizācijas mainīgā plāna nodaļā par datu ekonomiku. Šī darbplūsma būtu jābalsta uz standartu prioritizēšanu, ko veic Eiropas Datu inovācijas kolēģija, kā definēts Datu pārvaldības aktā. Tajā arī būtu jāņem vērā darbs, ko veic, lai īstenotu kopīgās Eiropas datu telpas, tostarp tās nozaru datu telpas.

Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka sadarbspēja attiecībā uz dažādajiem datu aspektiem darbojas tā, ka piekļuve datiem, to kopīgošana un federalizēšana norit netraucēti.

Gadījumos, kad esošie standarti nenodrošina pietiekamu sadarbspēju, konkrētie mērķi ir izstrādāt standartus, specifikācijas un vadlīnijas datu sadarbspējai, datu platformu federalizēšanai no mākoņa uz perifēriju, datu apstrādes pakalpojumiem un datu telpām.

13

Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojums

Direktīva (ES) 2019/520 par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā

Atjaunināt esošos Eiropas standartus attiecībā uz elektroniskajām saskarnēm, ko izmanto Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojumu sniedzēji un maksu iekasētāji, tai skaitā automātiskas numura zīmes atpazīšanas (ANPR) tehnoloģija starp tehnoloģijām, ko izmanto elektronisko ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas darījumu veikšanai.

Galvenais mērķis ir nodrošināt lietotājiem ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu augstu sadarbspēju visā ES un vienlīdzīgu konkurenci starp attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, kas nodarbojas ar ceļa nodevu iekasēšanu un elektronisko ceļa nodevu iekasēšanu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

14

Siltumsūkņu drošums

Direktīva 2014/35/ES attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās

Izstrādāt Eiropas standartus, kas uzlabo siltumsūkņu drošumu, pamatojoties uz starptautiskā standarta IEC 60335-2-40 jaunāko publicēto izdevumu.

Šīs darbības mērķis ir paātrināt atjaunināta saskaņota standarta publicēšanu attiecībā uz siltumsūkņu drošu izmantošanu Direktīvas 2014/35/ES jomā, lai veicinātu siltumsūkņu lielāku izmantošanu.

Darbības to Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuri atbalsta zaļo pārkārtošanos

| Atsauce | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 | Biometāna kvalitātes standarti | COM (2022) 230 — Plāns REPowerEU,
  SWD(2022) 230 — investīciju vajadzības, ūdeņraža akselerators un biometāna mērķrādītāju sasniegšana
  COM(2021) 804 final — Priekšlikums regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu | Pārskatīt standartus EN 16726 un EN 16723, lai nodrošinātu, ka skābekļa tolerances atšķirības starp dalībvalstīm nerada šķērsli biometāna pārrobežu tirdzniecībai un plūsmām. Blakusesošajām pārvades sistēmām arī turpmāk vajadzētu spēt brīvi vienoties par augstāku skābekļa satura līmeni pārrobežu starpsavienojuma punktiem. | Nākamajos gados biometāna pārrobežu tirdzniecības veicināšana, izsakot biometāna procentuālajā daļā gāzes tīklos, ievērojami pieaugs, it īpaši mazākās valstīs, kurās iekšzemes ražošana jau ir sasniegusi vai līdz 2030. gadam sasniegs ievērojamu īpatsvaru dabasgāzes tīklos.
  Pieaugoša biometāna apjoma patēriņa atbalstīšana, jo dalībvalstis ir kopīgi izvirzījušas mērķi līdz 2030. gadam sasniegt iekšzemes ražošanu 35 miljardu kubikmetru apjomā, kā ierosināts paziņojumā par REPowerEU (COM(2022) 108 final) un saistītajā rīcības plānā (COM(2022) 230 final). |
| 16 | Ekodizains attiecībā uz ūdenssūkņiem | Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2012 attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssūkņiem | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ūdenssūkņu ekodizaina specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm. | Galvenais mērķis ir samazināt ūdenssūkņu enerģijas patēriņu, ņemot vērā paplašinātu produktu pieeju, iespējams, aplūkojot citus aspektus, piemēram, saistībā ar aprites ekonomiku. |
| 17 | Sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2022 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības sadzīves trauku mazgāšanas mašīnām
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2017 (2019. gada 11. marts), ar ko attiecībā uz sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu energomarķējumu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm. | Galvenais mērķis ir samazināt trauku mazgāšanas mašīnu enerģijas patēriņu un uzlabot to resursefektivitāti. |
| 18 | Profesionālo aukstumiekārtu ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2015/1095 attiecībā uz ekodizaina prasībām profesionālām aukstumiekārtām, ātrās atdzesēšanas un ātrās sasaldēšanas skapjiem, kondensācijas iekārtām un procesa dzesinātājiem
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1094 attiecībā uz profesionālo aukstumiekārtu energomarķējumu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus profesionālo aukstumiekārtu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm. | Galvenais mērķis ir samazināt profesionālo aukstumiekārtu enerģijas patēriņu. |
| 19 | Ventilācijas iekārtu ekodizains un energomarķējums | Komisijas regula (ES) Nr. 1253/2014 attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilācijas iekārtām
  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1254/2014 attiecībā uz ventilācijas iekārtu energomarķējumu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ventilācijas iekārtu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm. | Galvenais mērķis ir samazināt ventilācijas iekārtu enerģijas patēriņu. |
| 20 | Sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2023, ar ko nosaka ekodizaina prasības sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnām
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2014 attiecībā uz sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu energomarķējumu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm. | Galvenais mērķis ir samazināt sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu enerģijas patēriņu un uzlabot to resursefektivitāti. |
| 21 | Datoru ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) Nr. 617/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām datoriem un datoru serveriem | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus datoriem un serveriem, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemti vērā vispāratzītie sasniegumi. | Datoru un datoru serveru enerģijas patēriņa samazināšana. |
| 22 | Ēdiena gatavošanas ierīču ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) Nr. 66/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem | Pārskatīt esošos standartus pārskatīšana un izstrādāt jaunus standartus ēdiena gatavošanas ierīcēm. | Ēdiena gatavošanas ierīču enerģijas patēriņa samazināšana. |
| 23 | Elektronisko displeju ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2021, ar ko nosaka ekodizaina prasības elektroniskajiem displejiem un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 attiecībā uz elektronisko displeju energomarķējumu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus elektroniskajiem displejiem ar plašu dinamiskā diapazona (HDR) kodēšanas funkciju un izšķirtspējas līmeni, kas pārsniedz 4k vai HD, nosakot konkrētu ABC shēmas (Antecedent, Behavior, Consequence — apstākļi, uzvedība, sekas) testēšanas metodi un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes. | Elektronisko displeju (televizoru, monitoru) enerģijas patēriņa samazināšana, aptverot HDR un izšķirtspējas līmeni virs 4k (vai HD), nosakot īpašu testēšanas metodi ABC un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes. |
| 24 | Gaismas avotu ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2020 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības gaismas avotiem atsevišķiem vadības blokiem, ievērojot Direktīvu 2009/125/EK
  un
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2015 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz gaismas avotu energomarķējumu | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus, aptverot procedūras un metodes vajadzīgo parametru mērīšanai:






  — | luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampām; |

Atsauce

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

15

Biometāna kvalitātes standarti

COM (2022) 230 — Plāns REPowerEU,

SWD(2022) 230 — investīciju vajadzības, ūdeņraža akselerators un biometāna mērķrādītāju sasniegšana

COM(2021) 804 final — Priekšlikums regulai par atjaunīgo gāzu un dabasgāzes iekšējo tirgu un ūdeņraža iekšējo tirgu

Pārskatīt standartus EN 16726 un EN 16723, lai nodrošinātu, ka skābekļa tolerances atšķirības starp dalībvalstīm nerada šķērsli biometāna pārrobežu tirdzniecībai un plūsmām. Blakusesošajām pārvades sistēmām arī turpmāk vajadzētu spēt brīvi vienoties par augstāku skābekļa satura līmeni pārrobežu starpsavienojuma punktiem.

Nākamajos gados biometāna pārrobežu tirdzniecības veicināšana, izsakot biometāna procentuālajā daļā gāzes tīklos, ievērojami pieaugs, it īpaši mazākās valstīs, kurās iekšzemes ražošana jau ir sasniegusi vai līdz 2030. gadam sasniegs ievērojamu īpatsvaru dabasgāzes tīklos.

Pieaugoša biometāna apjoma patēriņa atbalstīšana, jo dalībvalstis ir kopīgi izvirzījušas mērķi līdz 2030. gadam sasniegt iekšzemes ražošanu 35 miljardu kubikmetru apjomā, kā ierosināts paziņojumā par REPowerEU (COM(2022) 108 final) un saistītajā rīcības plānā (COM(2022) 230 final).

16

Ekodizains attiecībā uz ūdenssūkņiem

Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2012 attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssūkņiem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ūdenssūkņu ekodizaina specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt ūdenssūkņu enerģijas patēriņu, ņemot vērā paplašinātu produktu pieeju, iespējams, aplūkojot citus aspektus, piemēram, saistībā ar aprites ekonomiku.

17

Sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2022 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības sadzīves trauku mazgāšanas mašīnām

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2017 (2019. gada 11. marts), ar ko attiecībā uz sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu energomarķējumu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt trauku mazgāšanas mašīnu enerģijas patēriņu un uzlabot to resursefektivitāti.

18

Profesionālo aukstumiekārtu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2015/1095 attiecībā uz ekodizaina prasībām profesionālām aukstumiekārtām, ātrās atdzesēšanas un ātrās sasaldēšanas skapjiem, kondensācijas iekārtām un procesa dzesinātājiem

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1094 attiecībā uz profesionālo aukstumiekārtu energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus profesionālo aukstumiekārtu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt profesionālo aukstumiekārtu enerģijas patēriņu.

19

Ventilācijas iekārtu ekodizains un energomarķējums

Komisijas regula (ES) Nr. 1253/2014 attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilācijas iekārtām

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1254/2014 attiecībā uz ventilācijas iekārtu energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ventilācijas iekārtu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt ventilācijas iekārtu enerģijas patēriņu.

20

Sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2023, ar ko nosaka ekodizaina prasības sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnām

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2014 attiecībā uz sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt sadzīves veļas mazgāšanas un sadzīves veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu enerģijas patēriņu un uzlabot to resursefektivitāti.

21

Datoru ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 617/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām datoriem un datoru serveriem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus datoriem un serveriem, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemti vērā vispāratzītie sasniegumi.

Datoru un datoru serveru enerģijas patēriņa samazināšana.

22

Ēdiena gatavošanas ierīču ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 66/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem

Pārskatīt esošos standartus pārskatīšana un izstrādāt jaunus standartus ēdiena gatavošanas ierīcēm.

Ēdiena gatavošanas ierīču enerģijas patēriņa samazināšana.

23

Elektronisko displeju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2021, ar ko nosaka ekodizaina prasības elektroniskajiem displejiem un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 attiecībā uz elektronisko displeju energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus elektroniskajiem displejiem ar plašu dinamiskā diapazona (HDR) kodēšanas funkciju un izšķirtspējas līmeni, kas pārsniedz 4k vai HD, nosakot konkrētu ABC shēmas (Antecedent, Behavior, Consequence — apstākļi, uzvedība, sekas) testēšanas metodi un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes.

Elektronisko displeju (televizoru, monitoru) enerģijas patēriņa samazināšana, aptverot HDR un izšķirtspējas līmeni virs 4k (vai HD), nosakot īpašu testēšanas metodi ABC un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes.

24

Gaismas avotu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2020 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības gaismas avotiem atsevišķiem vadības blokiem, ievērojot Direktīvu 2009/125/EK

un

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2015 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz gaismas avotu energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus, aptverot procedūras un metodes vajadzīgo parametru mērīšanai:

—

luminiscences un augstas intensitātes gāzizlādes lampām;

| — | šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm; |
| --- | --- |

—

šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm;

| — | šādu lampu ekspluatācijai izmantojamiem gaismekļiem; |
| --- | --- |

—

šādu lampu ekspluatācijai izmantojamiem gaismekļiem;

| — | biroju apgaismojuma gaismekļiem; |
| --- | --- |

—

biroju apgaismojuma gaismekļiem;

| — | ielu apgaismojuma gaismekļiem. |
| --- | --- |

—

ielu apgaismojuma gaismekļiem.

Tādu gaismas avotu enerģijas patēriņa samazināšana, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 41,9 TWh.

25

Lokālo telpu sildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2015/1188 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem

un

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1186 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus lokāliem telpu sildītājiem.

Enerģijas patēriņa samazināšana un lokālo telpu sildītāju ietekmes uz vidi turpmāka ierobežošana.

26

Lokālo telpu sildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2015/1185 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus cietā kurināmā lokāliem telpu sildītājiem.

Cietā kurināmā lokālo telpu sildītāju enerģijas patēriņa samazināšana un ietekmes uz vidi turpmāka ierobežošana.

27

Fotoelektrisko ražojumu (moduļu, invertoru un sistēmu) ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula PLAN/2020/7002, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām fotoelektriskiem ražojumiem (moduļiem, invertoriem un sistēmām),

un

Komisijas Deleģētā regula PLAN/2020/7007, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz fotoelektrisko ražojumu (moduļu, invertoru un sistēmu) energomarķējumu

Izstrādāt jaunus standartus fotoelektriskajiem ražojumiem (moduļiem, invertoriem un sistēmām), lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus un aprēķinus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Ar fotoelementu ražojumiem (moduļiem, invertoriem un sistēmām) saistītās ietekmes uz vidi samazināšana.

28

Aukstumiekārtu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2019 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 643/2009

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus aukstumiekārtām, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Tādu aukstumiekārtu enerģijas patēriņa samazināšana, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 10 TWh.

29

Aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2024 (2019. gada 1. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, un

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, ietverot metodes un aprēķinus vajadzīgo parametru mērīšanai.

Tādu aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju enerģijas patēriņa samazināšana, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 48 TWh.

30

Viedtālruņu un planšetdatoru ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula PLAN/2020/9213, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām viedtālruņiem un planšetdatoriem, un

Komisijas Deleģētā regula PLAN/2020/9217, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz viedtālruņu un planšetdatoru energomarķējumu

Izstrādāt jaunus standartus viedtālruņiem un planšetdatoriem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus un aprēķinus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Ar viedtālruņiem un planšetdatoriem saistītās ietekmes uz vidi samazināšana.

31

Cietā kurināmā katlu ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2015/1189 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1187 attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus cietā kurināmā katlu ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt cietā kurināmā katlu enerģijas patēriņu.

32

Telpu sildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2013 (2013. gada 2. augusts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem,

un

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 811/2013 attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu.

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Enerģijas patēriņa, akustiskās jaudas līmeņa un slāpekļa oksīda emisiju prasību standartizēšana telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem visā ES. Tam būtu jāpalīdz uzlabot vienotā tirgus darbību un uzlabot šo produktu vidisko sniegumu.

33

Veļas žāvētāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 932/2012 attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecības veļas žāvētājiem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus veļas žāvētāju ekodizaina un energomarķējuma specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt veļas žāvētāju enerģijas patēriņu.

34

Putekļsūcēju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 666/2013 (2013. gada 8. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām putekļsūcējiem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus putekļsūcējiem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Putekļsūcēju enerģijas patēriņa samazināšana to izmantošanas posmā.

35

Ūdenssildītāju ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) Nr. 814/2013 (2013. gada 2. augusts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssildītājiem un karstā ūdens tvertnēm, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2016. gada 30. novembra Regulu (ES) 2016/2282,

un

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 812/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz ūdenssildītāju, karstā ūdens tvertņu un ūdenssildītāja un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu.

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ūdenssildītājiem un karstā ūdens tvertnēm, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Enerģijas patēriņa, akustiskās jaudas līmeņa un slāpekļa oksīda emisiju specifikāciju standartizācija ūdenssildītājiem un specifikāciju standartizācija pastāvīgiem zudumiem no karstā ūdens tvertnēm visā ES. Tam būtu jāpalīdz uzlabot vienotā tirgus darbību un uzlabot šo produktu vidisko sniegumu.

36

Mazo, vidējo un lielo spēka transformatoru ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1783 attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem spēka transformatoriem

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus mazo, vidējo un lielo spēka transformatoru ekodizaina specifikāciju mērīšanas un aprēķināšanas metodēm.

Galvenais mērķis ir samazināt transformatoru enerģijas patēriņu.

37

“Gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētāju un siltumsūkņu ekodizains

Komisijas Regula (ES) Nr. 206/2012 (2012. gada 6. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem un kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) 2016/2282

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus “gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētājiem un siltumsūkņiem, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemti vērā vispāratzītie sasniegumi.

“Gaiss/gaiss” tipa gaisa kondicionētāju un siltumsūkņu enerģijas patēriņa samazināšana to izmantošanas posmā, kā arī to akustiskās jaudas līmeņa samazināšana.

38

Elektromotoru ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1781 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības elektromotoriem un regulējuma ātruma piedziņām, groza Regulu (EK) Nr. 641/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 640/2009

Pārskatīt esošos standartus, ņemot vērā:

| 1) | resursu efektivitātes prasību noteikšanu, tostarp retzemju metālu identificēšanu un atkārtotu izmantošanu pastāvīgo magnētu motoros; |
| --- | --- |

1)

resursu efektivitātes prasību noteikšanu, tostarp retzemju metālu identificēšanu un atkārtotu izmantošanu pastāvīgo magnētu motoros;

| 2) | verifikācijas pielaižu līmeņa noteikšanu; |
| --- | --- |

2)

verifikācijas pielaižu līmeņa noteikšanu;

| 3) | metožu un energoefektivitātes klašu noteikšanu motoriem, kuru nominālais spriegums pārsniedz 1 000  V; |
| --- | --- |

3)

metožu un energoefektivitātes klašu noteikšanu motoriem, kuru nominālais spriegums pārsniedz 1 000  V;

| 4) | motoru un regulējama ātruma piedziņu kombināciju, ko pārdod kopā, kā arī integrētu regulējama ātruma piedziņu (kompaktu piedziņu) kombināciju noteikšanu; |
| --- | --- |

4)

motoru un regulējama ātruma piedziņu kombināciju, ko pārdod kopā, kā arī integrētu regulējama ātruma piedziņu (kompaktu piedziņu) kombināciju noteikšanu;

| 5) | citu veidu motoru, tostarp pastāvīgo magnētu motoru, iekļaušanu darbības jomā. |
| --- | --- |

5)

citu veidu motoru, tostarp pastāvīgo magnētu motoru, iekļaušanu darbības jomā.

Atkārtojamu, reproducējamu, rentablu un praksē izmantojamu testa metožu nodrošināšana elektromotoru enerģijas patēriņa mērīšanai, lai samazinātu to enerģijas zudumu līmeni, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

39

Elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu ekodizains

Priekšlikuma projekts KOMISIJAS REGULAI (ES) (..)/(..), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu enerģijas patēriņu izslēgtā režīmā, gatavības režīmā un tīklierosas gatavības režīmā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1275/2008 — PLAN/2016/444

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus elektriskajām un elektroniskajām mājsaimniecības un biroja iekārtām.

Elektrisko un elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu enerģijas patēriņa samazināšana gatavības režīmā un tīklierosas gatavības režīmā.

40

Ārējo barošanas avotu ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1782 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības ārējiem barošanas avotiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 278/2009

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus ārējiem barošanas avotiem, lai atbalstītu attiecīgo ražojuma parametru mērījumus, izmantojot uzticamas, precīzas un reproducējamas mērīšanas metodes, kurās ņemtas vērā atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes.

Galvenais uzdevums ir standartizēt ārējo barošanas avotu enerģijas patēriņu, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

41

Rūpniecisko ventilatoru ekodizains

Komisijas Regula (ES) Nr. 327/2011 (2011. gada 30. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus, lai būtu iespējama plašāka ražojumu pieeja, jo īpaši identificējot pietiekamu skaitu ekspluatācijas punktu un interpolācijas/aprēķina metodi un/vai raksturīgo līkni. Papildināt tiešo mērījumu metodes ar atbilstošām aprēķina/interpolācijas metodēm un kvantificēt to derīgumu. Noteikt metodes ventilatoru un lielu komforta ventilatoru, un lielu ventilatoru cirkulācijai, piemēram, ekstrapolējot no mērogotiem modeļiem.

Atkārtojamu, reproducējamu, rentablu un praksē izmantojamu testa metožu nodrošināšana rūpniecisko ventilatoru enerģijas patēriņa mērīšanai, lai samazinātu to enerģijas zudumu līmeni, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

42

Regulējama ātruma piedziņu ekodizains

Komisijas Regula (ES) 2019/1781 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības elektromotoriem un regulējuma ātruma piedziņām, groza Regulu (EK) Nr. 641/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 640/2009

Pārskatīt esošos standartus, kā arī:

| 1) | novērst sistēmas zudumus, kas tieši saistīti ar regulējama ātruma piedziņām, jo īpaši zudumus, kas rodas augšupējā tīklā, ja ieejas strāva nav sinusoidāla, un harmoniskus zudumus, kas rodas lejupēji motoram; |
| --- | --- |

1)

novērst sistēmas zudumus, kas tieši saistīti ar regulējama ātruma piedziņām, jo īpaši zudumus, kas rodas augšupējā tīklā, ja ieejas strāva nav sinusoidāla, un harmoniskus zudumus, kas rodas lejupēji motoram;

| 2) | noteikt verifikācijas pielaižu līmeni; |
| --- | --- |

2)

noteikt verifikācijas pielaižu līmeni;

| 3) | attiecīgā gadījumā — pievienot energoefektivitātes klases, lai veicinātu efektīvāku piedziņu; |
| --- | --- |

3)

attiecīgā gadījumā — pievienot energoefektivitātes klases, lai veicinātu efektīvāku piedziņu;

| 4) | noteikt specifikācijas motoru un regulējuma ātruma piedziņu kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām); |
| --- | --- |

4)

noteikt specifikācijas motoru un regulējuma ātruma piedziņu kombinācijām, ko pārdod kopā, kā arī integrētām regulējama ātruma piedziņām (kompaktām piedziņām);

| 5) | iekļaut darbības jomā citus regulējama ātruma piedziņas veidus. |
| --- | --- |

5)

iekļaut darbības jomā citus regulējama ātruma piedziņas veidus.

Atkārtojamu, reproducējamu, rentablu un praksē izmantojamu testa metožu nodrošināšana regulējuma ātruma piedziņu enerģijas patēriņa/zudumu mērīšanai, lai samazinātu enerģijas zudumu līmeni, tādējādi veicinot vienotā tirgus darbību un enerģijas ietaupījumus.

43

Oglekļa piesaiste būvizstrādājumos

COM(2021) 572 final — Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam

COM(2021) 800 final — Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli

Izstrādāt dinamiska aprites cikla izvērtējuma standartizētu satvaru, lai precīzāk uzskaitītu oglekļa piesaisti attiecībā uz oglekļa uzglabāšanu būvizstrādājumos.

Galvenais mērķis ir atspoguļot progresu, kas panākts dinamiskā aprites cikla novērtējumā, lai labāk ņemtu vērā oglekļa uzglabāšanu būvizstrādājumu standartos, galvenokārt izmantojot no laika atkarīgus raksturošanas faktorus, ko piemēro dinamiskai aprites cikla uzskaitei.

44

Infrastruktūras klimatnoturība

COM(2021) 82 Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija — 2.3.2. punkts

Atbilstoši jaunākajām norisēm pārskatīt plašāku standartu klāstu attiecībā uz aktīviem (tostarp neinfrastruktūru), kas ir neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi, lai uzlabotu to klimatnoturību.

Esošā infrastruktūras fonda un jaunu lielu infrastruktūras projektu klimatnoturības uzlabošana.

45

Būvizstrādājumi

Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus

COM(2020) 662 Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus būvizstrādājumu novērtēšanas metodēm un kritērijiem, jo īpaši tiem, kas atbalsta ēku renovāciju, kas izmantojami kā standartizētas tehniskās specifikācijas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011.

Būvizstrādājumu vienotā tirgus netraucētas darbības un ēku zaļināšanas nodrošināšana.

46

Būvizstrādājumu vidiskā ilgtspēja

Regula (ES) 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus

Izstrādāt Eiropas standartus būvizstrādājumu vidiskā snieguma novērtēšanai un deklarēšanai, ieskaitot īpašus izstrādājumu kategoriju noteikumus, kas piemērojami noteiktām izstrādājumu saimēm.

Galvenais mērķis ir saskaņot Eiropas noteikumus būvizstrādājumu vidiskā snieguma novērtēšanai un deklarēšanai Eiropas līmenī, likvidēt un novērst šķēršļus tirdzniecībai šajā jomā un nodrošināt ticamu informāciju ēku un citu būvdarbu novērtēšanai, jo īpaši ēku dzīves cikla novērtēšanai, iekļaujot globālās sasilšanas potenciālu.

47

Elektriskās uzlādes infrastruktūra

COM(2021) 559 final — Priekšlikums regulai par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu

Izstrādāt Eiropas standartus uzlādes stacijām, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti piekļuvi.

Standartu galvenais mērķis ir palielināt savstarpēju izmantojamību un veicināt piekļūstamību personām ar invaliditāti.

48

Bezvadu uzlāde mobilajiem telefoniem un tamlīdzīgām radioiekārtām

Direktīva 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū

Izstrādāt vai atjaunināt Eiropas standartus, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību un efektivitāti starp radioiekārtām ar jaudu līdz 240 W un bezvadu lādētājiem:

| — | saskaņota bezvadu uzlādes saskarne (aparatūra/paliktnis); |
| --- | --- |

—

saskaņota bezvadu uzlādes saskarne (aparatūra/paliktnis);

| — | saskaņots bezvadu uzlādes komunikācijas protokols; |
| --- | --- |

—

saskaņots bezvadu uzlādes komunikācijas protokols;

| — | savstarpēja izmantojamība ar saskaņotiem ārējiem barošanas avotiem; |
| --- | --- |

—

savstarpēja izmantojamība ar saskaņotiem ārējiem barošanas avotiem;

| — | saskaņotā risinājuma energoefektivitāte; |
| --- | --- |

—

saskaņotā risinājuma energoefektivitāte;

| — | saskaņotā risinājuma uzlādes veiktspēja. |
| --- | --- |

—

saskaņotā risinājuma uzlādes veiktspēja.

Galvenais mērķis ir ieviest vienotu saskaņotu bezvadu uzlādes risinājumu, lai vēl vairāk uzlabotu ērtumu patērētājiem un vidiskos ieguvumus, kas izriet no saskaņotiem uzlādes risinājumiem.

49

Baterijas un bateriju atkritumi

COM(2020) 798 final — Priekšlikums regulai par baterijām un bateriju atkritumiem

Izstrādāt saskaņotus Eiropas standartus attiecībā uz:

| — | pārnēsājamu bateriju veiktspējas un ilgizturības aspektiem; |
| --- | --- |

—

pārnēsājamu bateriju veiktspējas un ilgizturības aspektiem;

| — | (nepārnēsājamu) atkārtoti uzlādējamu bateriju veiktspējas un ilgizturības aspektiem; |
| --- | --- |

—

(nepārnēsājamu) atkārtoti uzlādējamu bateriju veiktspējas un ilgizturības aspektiem;

| — | (nepārnēsājamu) atkārtoti uzlādējamu bateriju atkārtotu izmantošanu un izmantošanu citiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

(nepārnēsājamu) atkārtoti uzlādējamu bateriju atkārtotu izmantošanu un izmantošanu citiem mērķiem;

| — | stacionāru enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmu drošuma aspektiem; |
| --- | --- |

—

stacionāru enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmu drošuma aspektiem;

| — | turpmākām specifikācijām vai mērījumu metodēm. |
| --- | --- |

—

turpmākām specifikācijām vai mērījumu metodēm.

Galvenais mērķis ir nodrošināt bateriju augsta līmeņa vidisko sniegumu visā ES un nodrošināt stacionāru enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmu drošumu, tādējādi veicinot bateriju brīvu apriti Savienībā.

50

Bīstamas vielas elektriskās un elektroniskās iekārtās

Direktīva 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās

Pārskatīt standartu EN IEC 63000:2018 un izstrādāt jaunus standartus, kas atbalsta dažu bīstamu vielu izmantošanas elektriskās un elektroniskās iekārtās ierobežošanu.

Šīs darbības galvenais mērķis ir ieviest saskaņotus tehniskos risinājumus starp dalībvalstīm attiecībā uz dažu bīstamu vielu izmantošanas elektriskās un elektroniskās iekārtās ierobežošanu.

51

Nolietotos transportlīdzekļos izmantotu materiālu reciklēšana un atkalizmantošana

PLAN/2020/8644 Nolietoti transportlīdzekļi: ES noteikumu pārskatīšana

Izstrādāt Eiropas standartus, kas uzlabo procesus attiecībā uz transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apritīgu konstruēšanu, ražošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu. Šie standarti attiektos uz reciklējamu plastmasas detaļu dizaina uzlabošanu, nolietotu transportlīdzekļu pārstrādi nolūkā palielināt kritiski svarīgu izejvielu atgūšanu un tērauda un alumīnija metāllūžņu kvalitāti, kā arī aprēķināšanas un mērīšanas metodēm šķirotu, reciklētu un atgūtu autobūves materiālu kvalitātes nodrošināšanai.

Šīs darbības mērķis ir uzlabot materiālu reciklēšanu un atkalizmantošanu un samazināt atkritumu rašanos no nolietotiem transportlīdzekļiem.

52

Apkārtējā gaisa kvalitāte — policiklisko aromātisko ogļūdeņražu mērīšanas metodes to monitoringam apkārtējā gaisā

Direktīvas 2004/107/EK par arsēnu, kadmiju, dzīvsudrabu, niķeli un policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem apkārtējā gaisā 4. panta 1., 8. un 13. punkts un V pielikums

Izstrādāt standartus policiklisko aromātisko ogļūdeņražu koncentrācijas mērīšanai apkārtējā gaisā.

Nodrošināšana, lai policiklisko aromātisko ogļūdeņražu analīze apkārtējā gaisā ir pietiekami precīza, uzticama un salīdzināma visā ES.

53

Apkārtējā gaisa kvalitāte — uz modelēšanu balstīti novērtējumi

Direktīvas 2008/50/EC par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai 6., 7., 9. un 10. pants un I pielikums

Izstrādāt standartus, kas nodrošina, ka uz modelēšanu balstīti gaisa kvalitātes novērtējumi ir objektīvi, uzticami un salīdzināmi un pietiekami kvalitatīvi, lai iegūtu ticamu informāciju par gaisu piesārņojošo vielu koncentrāciju apkārtējā gaisā.

Nodrošināšana, lai par gaisa piesārņojumu savāktā informācija ir pietiekami reprezentatīva un salīdzināma visā ES.

54

Apkārtējā gaisa kvalitāte — sensoru sistēmu darbība gaisa piesārņojuma mērīšanai

Direktīvas 2008/50/EC par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai 6., 7., 9. un 10. pants un I pielikums

Izstrādāt apstiprinātu(-us) testēšanas standartu(-us), lai novērtētu uz sensoriem balstītu gaisa piesārņojuma mērīšanas sistēmu veiktspēju.

Standartā tiks novērtēts, vai sensoru sistēmas atbilst Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem.

Apkārtējā gaisa kvalitātes novērtējumu uzlabošana, novērtējot, cik lielā mērā sensoru sistēmas atbilst Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem datu kvalitātes mērķiem.

Standarts(-i) arī ļaus plašāk izmantot šo monitoringa metodi un tādējādi uzlabot gaisa kvalitātes novērtējumu.

55

Metāna emisijas enerģētikas sektorā

COM(2021) 805 final

Priekšlikums regulai par metāna emisiju samazināšanu enerģētikas sektorā

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus un pārskatīt esošos Eiropas standartus par metāna emisiju kvantitatīvo noteikšanu naftas, gāzes un ogļu darbībās, iekļaujot neaktīvus, nosprostotus, slēgtus un pamestus aktīvus.

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus un pārskatīt esošos Eiropas standartus par apsekojumiem, ko veic, lai konstatētu un salabotu metāna noplūdes naftas un gāzes darbībās.

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus par aprīkojumu, kas novērš vajadzību pēc integrētās ventilācijas.

Mērķis ir atbalstīt enerģijas operatoru pienākumus mērīt un samazināt metāna emisijas salīdzināmā veidā visā Savienībā. Tas nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp operatoriem, piekļuvi salīdzināmai informācijai un saskaņotu efektivitātes līmeni metāna emisiju samazināšanā.

56

Materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus attiecībā uz analīzes metodēm, ar kurām nosaka vielas, kas migrē no materiāliem, un metodes galīgo materiālu testēšanai saskarē ar dzeramo ūdeni.

Dzeramā ūdens kvalitātes un sabiedrības veselības aizsardzība. Materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, var ietekmēt tā kvalitāti (piemēram, izskalojot vielas). Ir jāizstrādā analīzes un testēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka galīgie materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, ir droši.

57

Notekūdeņu attīrīšana

Padomes Direktīva par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (1991. gada 21. maijā)

Pārskatīt esošo standartu EN 12566: nelielas notekūdeņu attīrīšanas sistēmas līdz 50 PT septiņās daļās.

Vides aizsardzības uzlabošana un veselības apdraudējumu samazināšana.

58

Mikroplastmasa

PLAN/2020/8355 Pasākumi, kuru mērķis ir mazināt tās mikroplastmasas klātbūtni vidē, kas tur netīši nonāk no riepām, tekstilizstrādājumiem un plastmasas granulām

Izstrādāt Eiropas standartus, kas atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir mazināt piesārņojumu, ko rada mikroplastmasa (plastmasas daļiņas, kuru diametrs ir mazāks par 5 mm), mazgāšanas līdzekļi, krāsas un vielas, kuras netīši nonāk vidē (piemēram, no riepām un sintētiskiem tekstilizstrādājumiem).

Šīs darbības mērķis ir mazināt mikroplastmasas nokļūšanu vidē un tādējādi samazināt vides piesārņojumu un iespējamos riskus cilvēka veselībai.

Darbības to Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuri atbalsta digitālo pārkārtošanos

| Atsauce | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Drošas un uzticamas mākslīgā intelekta sistēmas | Priekšlikums regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus
  COM(2021) 206 final | Noteikt tehniskās specifikācijas mākslīgā intelekta sistēmu laišanai tirgū, nodošanai ekspluatācijā un izmantošanai ES, pievēršoties specifikācijām, kas saistītas ar to drošumu un uzticamību, tostarp riska pārvaldību, datu kvalitāti, pārredzamību, cilvēka veiktu pārraudzību, precizitāti, robustumu un kiberdrošību. | Nodrošināšana, lai mākslīgā intelekta sistēmas var būt drošas un uzticamas, ka tās tiek pienācīgi uzraudzītas visā to dzīves ciklā, ievēro Eiropā atzītās pamatvērtības un cilvēktiesības un stiprina Eiropas konkurētspēju. |
| 60 | Vecuma verifikācija tiešsaistē | COM(2022) 212 final — Digitālā desmitgade bērniem un jauniešiem.
  Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+)
  COM(2021) 281 final — Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu | Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vecuma pārbaudei/verifikācijai tiešsaistē priekšlikuma par Eiropas identitātes regulējumu (eID) kontekstā. | Galvenais mērķis ir uzlabot bērnu drošību tiešsaistē, izmantojot drošu, sertificētu un sadarbspējīgu vecuma verifikāciju (sistēmas piekļūšanai tiešsaistes pakalpojumiem visā ES).
  Mērķis ir stiprināt uzticību vecuma verifikācijas mehānismiem un pārliecību par tiem un jo īpaši mazināt risku, ka bērni piekļūst nepiemērotam saturam. |
| 61 | Lietu Internets: | COM(2020) 66 — Eiropas Datu stratēģija | Izstrādāt Eiropas standartizācijas nodevumus, pievēršoties perifērdatošanas un spietdatošanas vajadzībām, tai skaitā sadarbspējai un piekļuvei datiem. | Mērķis ir uzlabot lietu interneta sadarbspēju jaunajā perifērdatošanas paradigmā un jaunas koncepcijas, piemēram, ierīču kopu spietdatošanu, un nodrošināt vienotu veidu, kā piekļūt datiem un lietojumprogrammām, kā arī pārnest procesus no vienas ierīces uz citu. |
| 62 | Blokķēžu pakalpojumu infrastruktūra | COM(2018) 109 final — Finanšu tehnoloģijas rīcības plāns konkurētspējīgākam un inovatīvākam Eiropas finanšu sektoram
  Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu — COM(2021) 281 final | Izstrādāt Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, kas atbalsta pārrobežu digitālā publiskā sektora pakalpojumu izvēršanu, izmantojot vienotu Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūru ar kopīgu pārvaldības modeli. | Galvenais mērķis ir uzlabot Eiropas blokķēžu pārrobežu infrastruktūru un pamatpakalpojumus, kas veicina publiskos pakalpojumus verificējamu akreditācijas datu apmaiņai izglītības akreditāciju un sociālā nodrošinājuma digitālo sertifikātu izmantošanas gadījumos. |
| 63 | Elektroniskās virsgrāmatas | Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu — COM(2021) 281 final. | Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus datu kopuma izpildes un reģistrācijas procesiem un kvalificētas elektroniskas virsgrāmatas izveidei, lai būtu iespējama identitātes akreditācijas datu, piemēram, medicīnisku apliecību, sociālā nodrošinājuma dokumentu vai profesionālo kvalifikāciju akadēmisko atestāciju pārrobežu juridiska atzīšana elektroniskā formā. | Galvenais mērķis ir nodrošināt elektronisko virsgrāmatu kvalifikāciju atbilstoši tiesību aktiem.
  Standarti atbalstīs specifikāciju noteikšanu pakalpojumu sniegšanai un tehniskos un darbības apsvērumus mezglu operatoriem, nodrošinot, ka kvalificētas elektroniskās virsgrāmatas tiek atzītas kā tādas, kas nodrošina Eiropas pilsoņiem kontroli pār viņu privātajiem datiem. |
| 64 | Vietējie digitālie dvīņi viedām kopienām | Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) | Izstrādāt jaunus ES standartus, kas attīsta minimālas, bet pietiekamas spējas kopīgot, izmantot un atkalizmantot datus starp sistēmām, pievēršoties kritiskām problēmām, kas tiek konstatētas vietējas datu ekosistēmas izveidē, izmantojot transversālus datu modeļus un dažādus arhitektūras satvarus:






  — | zināšanu un konteksta informācijas apmaiņa; |

Atsauce

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

59

Drošas un uzticamas mākslīgā intelekta sistēmas

Priekšlikums regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus

COM(2021) 206 final

Noteikt tehniskās specifikācijas mākslīgā intelekta sistēmu laišanai tirgū, nodošanai ekspluatācijā un izmantošanai ES, pievēršoties specifikācijām, kas saistītas ar to drošumu un uzticamību, tostarp riska pārvaldību, datu kvalitāti, pārredzamību, cilvēka veiktu pārraudzību, precizitāti, robustumu un kiberdrošību.

Nodrošināšana, lai mākslīgā intelekta sistēmas var būt drošas un uzticamas, ka tās tiek pienācīgi uzraudzītas visā to dzīves ciklā, ievēro Eiropā atzītās pamatvērtības un cilvēktiesības un stiprina Eiropas konkurētspēju.

60

Vecuma verifikācija tiešsaistē

COM(2022) 212 final — Digitālā desmitgade bērniem un jauniešiem.

Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+)

COM(2021) 281 final — Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vecuma pārbaudei/verifikācijai tiešsaistē priekšlikuma par Eiropas identitātes regulējumu (eID) kontekstā.

Galvenais mērķis ir uzlabot bērnu drošību tiešsaistē, izmantojot drošu, sertificētu un sadarbspējīgu vecuma verifikāciju (sistēmas piekļūšanai tiešsaistes pakalpojumiem visā ES).

Mērķis ir stiprināt uzticību vecuma verifikācijas mehānismiem un pārliecību par tiem un jo īpaši mazināt risku, ka bērni piekļūst nepiemērotam saturam.

61

Lietu Internets:

COM(2020) 66 — Eiropas Datu stratēģija

Izstrādāt Eiropas standartizācijas nodevumus, pievēršoties perifērdatošanas un spietdatošanas vajadzībām, tai skaitā sadarbspējai un piekļuvei datiem.

Mērķis ir uzlabot lietu interneta sadarbspēju jaunajā perifērdatošanas paradigmā un jaunas koncepcijas, piemēram, ierīču kopu spietdatošanu, un nodrošināt vienotu veidu, kā piekļūt datiem un lietojumprogrammām, kā arī pārnest procesus no vienas ierīces uz citu.

62

Blokķēžu pakalpojumu infrastruktūra

COM(2018) 109 final — Finanšu tehnoloģijas rīcības plāns konkurētspējīgākam un inovatīvākam Eiropas finanšu sektoram

Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu — COM(2021) 281 final

Izstrādāt Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, kas atbalsta pārrobežu digitālā publiskā sektora pakalpojumu izvēršanu, izmantojot vienotu Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūru ar kopīgu pārvaldības modeli.

Galvenais mērķis ir uzlabot Eiropas blokķēžu pārrobežu infrastruktūru un pamatpakalpojumus, kas veicina publiskos pakalpojumus verificējamu akreditācijas datu apmaiņai izglītības akreditāciju un sociālā nodrošinājuma digitālo sertifikātu izmantošanas gadījumos.

63

Elektroniskās virsgrāmatas

Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas digitālās identitātes regulējumu — COM(2021) 281 final.

Izstrādāt Eiropas standartus un Eiropas standartizācijas nodevumus datu kopuma izpildes un reģistrācijas procesiem un kvalificētas elektroniskas virsgrāmatas izveidei, lai būtu iespējama identitātes akreditācijas datu, piemēram, medicīnisku apliecību, sociālā nodrošinājuma dokumentu vai profesionālo kvalifikāciju akadēmisko atestāciju pārrobežu juridiska atzīšana elektroniskā formā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt elektronisko virsgrāmatu kvalifikāciju atbilstoši tiesību aktiem.

Standarti atbalstīs specifikāciju noteikšanu pakalpojumu sniegšanai un tehniskos un darbības apsvērumus mezglu operatoriem, nodrošinot, ka kvalificētas elektroniskās virsgrāmatas tiek atzītas kā tādas, kas nodrošina Eiropas pilsoņiem kontroli pār viņu privātajiem datiem.

64

Vietējie digitālie dvīņi viedām kopienām

Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE)

Izstrādāt jaunus ES standartus, kas attīsta minimālas, bet pietiekamas spējas kopīgot, izmantot un atkalizmantot datus starp sistēmām, pievēršoties kritiskām problēmām, kas tiek konstatētas vietējas datu ekosistēmas izveidē, izmantojot transversālus datu modeļus un dažādus arhitektūras satvarus:

—

zināšanu un konteksta informācijas apmaiņa;

| — | konsekventu un sadarbspējīgu kopīgu datu modeļu izmantošana; |
| --- | --- |

—

konsekventu un sadarbspējīgu kopīgu datu modeļu izmantošana;

| — | piekļuves un izmantošanas noteikumi attiecībā uz datiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

piekļuves un izmantošanas noteikumi attiecībā uz datiem un pakalpojumiem;

| — | noteikumi un rīki godīgu un pārredzamu mākslīgā intelekta virzītu pakalpojumu un algoritmu iepirkumam. |
| --- | --- |

—

noteikumi un rīki godīgu un pārredzamu mākslīgā intelekta virzītu pakalpojumu un algoritmu iepirkumam.

Galvenais mērķis ir nodrošināt kopēju sadarbspējas vienošanos par datu telpām, ko izmanto ES viedajās pilsētās un kopienas ekosistēmā.

Darbības to Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuri atbalsta Eiropas nozaru noturību

| Atsauce | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 65 | Aditīvās ražošanas metodes | COM(2020) 98 final — Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu | Izstrādāt Eiropas standartus, kas atbalsta aditīvo ražošanu, tai skaitā 3D/4D drukāšanu, aptverot metāla, polimēra, keramikas, bioloģiskās un citas uz materiāliem balstītas ražošanas sistēmas. | Šīs darbības mērķis ir veicināt energoefektivitāti un palielināt jaunu dažādiem lietojumiem paredzētu, tostarp izmantošanai biomedicīnā paredzētu, vairākmateriālu priekšmetu un daudzfunkcionālu materiālu un produktu konkurētspēju aditīvajā ražošanā. |
| 66 | Kritiski svarīgas izejvielas elektromobiļu baterijām | Priekšlikums regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020
  COM(2020) 798 final | Izstrādāt Eiropas standartus bateriju ražošanai izmantotu minerālu un materiālu ieguvei, attīrīšanai, apstrādei un reciklēšanai. | Mērķis ir pielāgot bateriju ražošanai izmantotu minerālu un materiālu vērtību ķēdi ilgtspējīgai ieguves praksei un atbalstīt reciklēto materiālu tirgu efektīvu darbību, lai palielinātu kvalitatīvu sekundāro izejvielu pieejamību. |
| 67 | Vienreizlietojami ielaidmateriāli, kas vajadzīgi Covid-19 vakcīnu ražošanai | COM(2021) 35 final — Vienotība Covid-19 apkarošanā | Izstrādāt Eiropas standartus attiecībā uz vienreizlietojamām precēm, kas vajadzīgas vakcīnu un terapijas līdzekļu ražošanai, lai uzlabotu galveno ražošanas sastāvdaļu sadarbspēju un mazinātu ražošanas traucējumu risku šo materiālu trūkuma gadījumā. | Galvenais mērķis ir nodrošināt vakcīnu ražošanai vajadzīgo materiālu pieejamību ražošanas vietās un pietiekamos daudzumos un noteiktu sastāvdaļu sadarbspēju. |
| 68 | Drošas satelītu komunikācijas sistēmas | COM(2022) 57 final, 2022/0039 (COD), Priekšlikums regulai par Savienības drošas savienojamības programmas izveidi 2023.–2027. gadam | Izstrādāt standartus, kas atbalsta ES kosmosa programmas komponentu izmantošanu un attīstīšanu, ieskaitot (bet ne tikai) Eiropas standartus satelītu komunikācijas pakalpojumiem. | Atbalstīt tādas Savienības drošas satelītu komunikācijas sistēmas izveidi, kas visā pasaulē nodrošina drošus, elastīgus un noturīgus satelītu komunikācijas pakalpojumus Savienībai un dalībvalstu valdību struktūrām. |
| 69 | Kosmosa satiksmes pārvaldība un kosmosa datu ieviešana tirgū | Regula (ES) 2021/696, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru | Izstrādāt Eiropas standartus kosmosa satiksmes pārvaldībai. Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu ES kosmosa programmas (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM) sniegto kosmosa datu un pakalpojumu ieviešanu lietotājiem un tirgū. | Mērķi ir šādi:






  1) | samazināt pašreizējos un turpmākos darbības riskus un aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru; |

Atsauce

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

65

Aditīvās ražošanas metodes

COM(2020) 98 final — Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu

Izstrādāt Eiropas standartus, kas atbalsta aditīvo ražošanu, tai skaitā 3D/4D drukāšanu, aptverot metāla, polimēra, keramikas, bioloģiskās un citas uz materiāliem balstītas ražošanas sistēmas.

Šīs darbības mērķis ir veicināt energoefektivitāti un palielināt jaunu dažādiem lietojumiem paredzētu, tostarp izmantošanai biomedicīnā paredzētu, vairākmateriālu priekšmetu un daudzfunkcionālu materiālu un produktu konkurētspēju aditīvajā ražošanā.

66

Kritiski svarīgas izejvielas elektromobiļu baterijām

Priekšlikums regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020

COM(2020) 798 final

Izstrādāt Eiropas standartus bateriju ražošanai izmantotu minerālu un materiālu ieguvei, attīrīšanai, apstrādei un reciklēšanai.

Mērķis ir pielāgot bateriju ražošanai izmantotu minerālu un materiālu vērtību ķēdi ilgtspējīgai ieguves praksei un atbalstīt reciklēto materiālu tirgu efektīvu darbību, lai palielinātu kvalitatīvu sekundāro izejvielu pieejamību.

67

Vienreizlietojami ielaidmateriāli, kas vajadzīgi Covid-19 vakcīnu ražošanai

COM(2021) 35 final — Vienotība Covid-19 apkarošanā

Izstrādāt Eiropas standartus attiecībā uz vienreizlietojamām precēm, kas vajadzīgas vakcīnu un terapijas līdzekļu ražošanai, lai uzlabotu galveno ražošanas sastāvdaļu sadarbspēju un mazinātu ražošanas traucējumu risku šo materiālu trūkuma gadījumā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt vakcīnu ražošanai vajadzīgo materiālu pieejamību ražošanas vietās un pietiekamos daudzumos un noteiktu sastāvdaļu sadarbspēju.

68

Drošas satelītu komunikācijas sistēmas

COM(2022) 57 final, 2022/0039 (COD), Priekšlikums regulai par Savienības drošas savienojamības programmas izveidi 2023.–2027. gadam

Izstrādāt standartus, kas atbalsta ES kosmosa programmas komponentu izmantošanu un attīstīšanu, ieskaitot (bet ne tikai) Eiropas standartus satelītu komunikācijas pakalpojumiem.

Atbalstīt tādas Savienības drošas satelītu komunikācijas sistēmas izveidi, kas visā pasaulē nodrošina drošus, elastīgus un noturīgus satelītu komunikācijas pakalpojumus Savienībai un dalībvalstu valdību struktūrām.

69

Kosmosa satiksmes pārvaldība un kosmosa datu ieviešana tirgū

Regula (ES) 2021/696, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūru

Izstrādāt Eiropas standartus kosmosa satiksmes pārvaldībai. Izstrādāt Eiropas standartus, lai atbalstītu ES kosmosa programmas (Galileo, EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM) sniegto kosmosa datu un pakalpojumu ieviešanu lietotājiem un tirgū.

Mērķi ir šādi:

1)

samazināt pašreizējos un turpmākos darbības riskus un aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru;

| 2) | palielināt kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanu un ieviešanu tirgū, veicinot to integrāciju dažādās nozarēs. Tie ir autonomie un satīklotie automobiļi, dzelzceļi, aviācija, bezpilota lidaparāti un specializētas lietotāju iekārtas. |
| --- | --- |

2)

palielināt kosmosa datu un pakalpojumu izmantošanu un ieviešanu tirgū, veicinot to integrāciju dažādās nozarēs. Tie ir autonomie un satīklotie automobiļi, dzelzceļi, aviācija, bezpilota lidaparāti un specializētas lietotāju iekārtas.

Darbības to Eiropas standartu vai Eiropas standartizācijas nodevumu izstrādei un pārskatīšanai, kuri atbalsta pakalpojumu un produktu iekšējo tirgu

| Atsauce | Nosaukums | Atsauce | Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi | Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 70 | Medicīniskas ierīces un in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces | Regula (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (MDR)
  Regula (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm (IVDR) | Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus šādu ražojumu projektēšanai un ražošanai:






  — | medicīniskas ierīces, uz kurām attiecas Regula (ES) 2017/745 (MDR); |

Atsauce

Nosaukums

Atsauce

Eiropas standarti / Eiropas standartizācijas nodevumi

Eiropas standartu / Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

70

Medicīniskas ierīces un in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces

Regula (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm (MDR)

Regula (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm (IVDR)

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus Eiropas standartus šādu ražojumu projektēšanai un ražošanai:

—

medicīniskas ierīces, uz kurām attiecas Regula (ES) 2017/745 (MDR);

| — | in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces, uz kurām attiecas Regula (ES) 2017/746 (IVDR). |
| --- | --- |

—

in vitro diagnostikas medicīniskas ierīces, uz kurām attiecas Regula (ES) 2017/746 (IVDR).

Standarti attieksies uz projektēšanu un ražošanu, riska pārvaldību un uzņēmēju un sponsoru pienākumiem, tostarp tiem, kas attiecas uz:

| — | kvalitātes pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

—

kvalitātes pārvaldības sistēmām;

| — | riska pārvaldību; |
| --- | --- |

—

riska pārvaldību;

| — | klīniskiem pētījumiem un veiktspējas pētījumiem; |
| --- | --- |

—

klīniskiem pētījumiem un veiktspējas pētījumiem;

| — | klīnisko izvērtēšanu. |
| --- | --- |

—

klīnisko izvērtēšanu.

Netraucētas vienotā tirgus darbības nodrošināšana attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, nosakot augstus kvalitātes un drošuma standartus medicīniskām ierīcēm un in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm. Tiem būtu jāatbilst kopīgiem drošības apsvērumiem attiecībā uz šādiem produktiem, tādējādi nodrošinot augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni pacientiem, lietotājiem un citiem cilvēkiem.

71

Rotaļlietu drošums

Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu

Izstrādāt jaunus standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu progresīvas tehnoloģijas rotaļlietu drošuma un rotaļlietu sastāvā esošo ķīmisko vielu jomā.

Pievēršanās tehnoloģiju attīstībai rotaļlietu tirgū, kas ir radījusi problēmas saistībā ar drošību un palielinājusi patērētāju bažas.

72

Spiedieniekārtas

Direktīva 2014/68/ES (2014. gada 15. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz spiedieniekārtu pieejamību tirgū

Pārskatīt esošos standartus un izstrādāt jaunus standartus spiedieniekārtām vai kompleksiem.

Drošības uzlabošana un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuves tirgum atvieglošana. Tas palielinās ES uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū.

73

Vienkāršas spiedtvertnes

Direktīva 2014/29/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz vienkāršu spiedtvertņu pieejamību tirgū

Pārskatīt esošos standartus EN 286 sērijā un izstrādāt jaunus standartus.

Drošības uzlabošana un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuves tirgum atvieglošana. Tas palielinās ES uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū.

74

Mašīnbūves izstrādājumi

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mašīnbūves izstrādājumiem — COM(2021) 202 final

Izstrādāt vai pārskatīt Eiropas standartus attiecībā uz mašīnbūves izstrādājumiem, lai aptvertu ierosinātās regulas jaunās būtiskās drošuma un veselības specifikācijas.

Galvenais mērķis ir garantēt veselību un drošumu, nodrošinot, ka tiek uzturēti spēkā saskaņoti Eiropas standarti, atspoguļojot vispāratzītos jaunākos sasniegumus. Saskaņotu Eiropas standartu pieejamība atvieglos piekļuvi tirgum, jo īpaši MVU. Mašīnbūves izstrādājumu lietotāji un īpašnieki gūs labumu no uzlabotas drošības un var gūt labumu no domino efekta, piemēram, enerģijas efektīvas izmantošanas un vieglākas piekļuves inovatīvām tehnoloģijām. Ekonomikas dalībnieki gūs labumu no juridiskās noteiktības.

75

Lifti un liftu drošības sastāvdaļas

Direktīva 2014/33/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām,

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/76

un

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1220

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus, atjaunināt esošos standartizācijas nodevumus savlaicīgu un mūsdienīgu standartu nodrošināšanai.

Augsta veselības aizsardzības un drošības līmeņa un attiecīgā gadījumā īpašuma drošības nodrošināšana un godīgas konkurences garantēšana ES tirgū.

76

Trošu ceļu iekārtas

Regula (ES) 2016/424 par trošu ceļu iekārtām

Izstrādāt vai pārskatīt standartus, lai nodrošinātu sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas

| i) | trošu ceļu iekārtu, to infrastruktūras, apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu projektēšanai un būvniecībai un |
| --- | --- |

i)

trošu ceļu iekārtu, to infrastruktūras, apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu projektēšanai un būvniecībai un

| ii) | trošu ceļu iekārtu ekspluatācijai. |
| --- | --- |

ii)

trošu ceļu iekārtu ekspluatācijai.

Trošu ceļu iekārtu drošības uzlabošana.

77

Gāzes ierīces

Regula (ES) 2016/426 par gāzveida kurināmā iekārtām

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu progresīvas tehnoloģijas gāzveida kurināmā iekārtu jomā.

Veselības un drošības, kā arī enerģijas racionālas izmantošanas (energoefektivitātes) nodrošināšana attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo.

78

Patēriņa produktu drošība

Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārējo drošību

Izstrādāt un atjaunināt Eiropas standartus attiecībā uz tādu dažu patēriņa produktu drošību, uz kuriem neattiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti (ieskaitot bērniem paredzētus produktus, kas nav rotaļlietas).

Augsta patērētāju tiesību aizsardzības līmeņa nodrošināšana, stiprinot bērniem paredzētu produktu un tādu citu patēriņa produktu drošumu, uz kuriem neattiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnoloģiju sasniegumus un tiesību aktu specifikācijas.

79

Radioiekārtām paredzētas augšupielādētas programmatūras pārvaldība

PLAN/2018/4283

Komisijas Deleģētā regula par Direktīvas 2014/53/ES, kas attiecas uz pārkonfigurējamām radiosistēmām, 3. pants 3. punkta i) apakšpunkta un 4. panta piemērošanu

Izstrādāt saskaņotus standartus, lai nodrošinātu radioiekārtās augšupielādētās programmatūras kontroli, tā, lai netiktu apdraudētas pamatprasības, kas noteiktas Radioiekārtu direktīvā.

Šīs darbības mērķis ir uzturēt spēkā drošības specifikācijas produkta aprites ciklā, lai novērstu izmaiņas, kas ietekmē šīs specifikācijas, izmantojot programmatūras atjaunināšanu. Turklāt šī darbība aizsargās lietotāja drošību un radiofrekvenču spektru no kaitīgiem traucējumiem.

80

Iekārtas, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (ATEX)

Direktīva 2014/34/ES par iekārtām un aizsardzības sistēmām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu progresīvas tehnoloģijas tādu iekārtu jomā, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē.

Veselības aizsardzības un tādu iekārtu drošuma nodrošināšana, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē.

81

Individuālie aizsardzības līdzekļi

Regula (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu progresīvas tehnoloģijas individuālo aizsardzības līdzekļu jomā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt lietotāju veselības aizsardzību un drošību un IAL brīvu apriti iekšējā tirgū. Turklāt saskaņotu Eiropas standartu pieejamība atvieglos piekļuvi tirgum, jo īpaši MVU.

82

Saskaņoto standartu iekļautības/dzimumvērības nodrošināšana

Direktīva 2014/53/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū

Izstrādāt un pārskatīt standartus saistībā ar drošību un veselību, lai visas antropometriskās atsauces

| 1) | būtu balstītas uz datiem, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz visiem Eiropas iedzīvotājiem, un |
| --- | --- |

1)

būtu balstītas uz datiem, kas ir reprezentatīvi attiecībā uz visiem Eiropas iedzīvotājiem, un

| 2) | ņemtu vērā visas būtiskās antropometriskās dimensijas. |
| --- | --- |

2)

ņemtu vērā visas būtiskās antropometriskās dimensijas.

Standartos būtu jāņem vērā vairāk ķermeņa izmēru, t. i., ne tikai augums, bet arī mugurkaula un gūžas kaulu forma. Standarti būtu jāizstrādā tā, lai ņemtu vērā dzimumu atšķirības, kā arī atšķirības starp cilvēkiem plašākā nozīmē.

Galvenais mērķis ir pārorientēties no darba ar antropometriskajiem vidējiem rādītājiem un sākt strādāt ar diapazoniem, lai ražojumi būtu droši cilvēkiem ar visiem ķermeņa izmēriem. Šādu standartu izstrāde, ar kuriem arī tiktu īstenota UNECE Deklarācija par dzimumvērīgiem standartiem, padarītu ražojumu drošumu taisnīgāku.

83

Svari un mērinstrumenti

Direktīva 2014/31/ES par neautomātiskajiem svariem

Direktīva 2014/32/ES par mērinstrumentu pieejamību tirgū

Izstrādāt jaunus Eiropas standartus vai pārskatīt esošos Eiropas standartus, lai atbalstītu progresīvas tehnoloģijas svaru un mērinstrumentu jomā.

| i) | Sabiedrības aizsardzība pret nepareiziem svēršanas darbību rezultātiem, izmantojot neautomātiskos svarus, ja tos izmanto noteiktām lietojumu kategorijām; |
| --- | --- |

i)

Sabiedrības aizsardzība pret nepareiziem svēršanas darbību rezultātiem, izmantojot neautomātiskos svarus, ja tos izmanto noteiktām lietojumu kategorijām;

| ii) | tādu pareizu un izsekojamu mērinstrumentu atbalstīšana, kurus var izmantot dažādiem mērīšanas uzdevumiem, kas dažādos veidos tieši un netieši ietekmē cilvēku ikdienas dzīvi. Šos uzdevumus veic saistībā ar sabiedrības interesēm, sabiedrības veselību, drošību un kārtību, vides aizsardzību, patērētāju tiesību aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu un godīgu tirdzniecību. Tam var būt nepieciešams izmantot juridiski kontrolētus mērinstrumentus. |
| --- | --- |

ii)

tādu pareizu un izsekojamu mērinstrumentu atbalstīšana, kurus var izmantot dažādiem mērīšanas uzdevumiem, kas dažādos veidos tieši un netieši ietekmē cilvēku ikdienas dzīvi. Šos uzdevumus veic saistībā ar sabiedrības interesēm, sabiedrības veselību, drošību un kārtību, vides aizsardzību, patērētāju tiesību aizsardzību, nodokļu un nodevu iekasēšanu un godīgu tirdzniecību. Tam var būt nepieciešams izmantot juridiski kontrolētus mērinstrumentus.

84

Dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība

Direktīva (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā

Izstrādāta jaunus vai atjaunināt esošos Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, lai atbalstītu Direktīvas (ES) 2016/797 piemērošanu.

Galvenais mērķis ir nodrošināt augstu dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības līmeni, ņemot vērā tehnoloģiskās (digitālās) norises un ekoloģiskos (zaļos) ierobežojumus.

85

Datu vārdnīca ziņošanai finanšu sektora uzraudzības iestādēm

COM(2021) 798 final — Uzraudzības datu stratēģija ES finanšu pakalpojumu jomā

Regula (ES) 2019/876, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju, neto stabila finansējuma rādītāju, prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, darījuma partnera kredītrisku, tirgus risku, riska darījumiem ar centrālajiem darījumu partneriem, riska darījumiem ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, lieliem riska darījumiem, pārskatu sniegšanas un informācijas atklāšanas prasībām un Regulu (ES) Nr. 648/2012

Izstrādāt jaunu Eiropas standartu to datu satura un formāta raksturošanai, kurus vienības, kas darbojas finanšu sektorā, paziņo attiecīgajām iestādēm finanšu uzraudzības nolūkā, un to datu satura un formāta raksturošanai, kurus izpauž sabiedrībai saskaņā ar dažādiem tiesiskajiem regulējumiem.

Standartam būtu jānodrošina, ka dati tiek raksturoti strukturētā, visaptverošā, konsekventā un nepārprotamā veidā, izmantojot tiesību aktos nostiprinātus terminus, lai izveidotu skaidru saikni starp savāktajām un/vai izpaustajām datu vienībām un attiecīgajām tiesību aktu specifikācijām.

Ilgtermiņa mērķis ir modernizēt ES uzraudzības pārskatu sniegšanu un ieviest sistēmu, kas nodrošina precīzus, konsekventus un savlaicīgus datus uzraudzības iestādēm ES un valstu līmenī, vienlaikus samazinot kopējo pārskatu sniegšanas slogu visām iesaistītajām personām.

Datu standartizācija un vienota izpratne par datiem, kas savākti un tiek izpausti saskaņā ar dažādiem tiesiskajiem regulējumiem, atvieglos digitālo tehnoloģiju izmantošanu un vienkāršos datu nosūtīšanu, validāciju un analīzi.

86

Saliekamā betona izstrādājumi

Regula (ES) Nr. 305/2011 par būvizstrādājumiem

Izstrādāt un atjaunināt Eiropas standartus būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanai.

Galvenais mērķis ir uzlabot iekšējo tirgu, nodrošinot vienotu “ekspluatācijas īpašību deklarāciju” būvizstrādājumiem, tādējādi novēršot vajadzību pēc papildu testēšanas dažādās dalībvalstīs.

87

Metāla konstrukcijas

Regula (ES) Nr. 305/2011 par būvizstrādājumiem

Izstrādāt un atjaunināt Eiropas standartus būvizstrādājumu — metāla konstrukciju — ekspluatācijas īpašību novērtēšanai.

Galvenais mērķis ir uzlabot iekšējo tirgu, nodrošinot vienotu “ekspluatācijas īpašību deklarāciju” būvizstrādājumiem, tādējādi novēršot vajadzību pēc papildu testēšanas dažādās dalībvalstīs.

88

Telpu pārvaldības pakalpojumi attiecībā uz mēbelēm

COM(2020) 98 final — Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu

Izstrādāt Eiropas standartus un standartizācijas nodevumus, kas nosaka pakalpojumu sniedzēju pakalpojumu līmeņa un kvalitātes specifikācijas mēbeļu izīrēšanai uzņēmumiem un iestādēm.

Šīs darbības mērķis ir attīstīt biroja mēbeļu pakalpojumu tirgu, kas galu galā nodrošinās, ka ražotāji mēbeļu materiālus izmanto atkārtoti un salabo.

---

(1)  Informācija par standartizācijas darbībām, kas tiek apspriestas Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par IKT standartizāciju, atrodama šādā saitē: https://joinup.ec.europa.eu/collection/rolling-plan-ict-standardisation/rolling-plan-2022.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/32

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 93/03)

1.   IEVADS

| 1. | Komisija 2019. gada 12. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrācijas darījumu, kura rezultātā Hyundai Heavy Industries Holdings (“HHIH”) ar meitasuzņēmuma Korea Shipbuilding & Offshore Engineering starpniecību Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (“Apvienošanās regula”) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūtu vienpersonisku kontroli pār Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering (“DSME”) (turpmāk “ierosinātais darījums”). Šajā ziņojumā HHIH un DSME turpmāk ir saukti par “pusēm”. |
| --- | --- |

1.

2.   PROCEDŪRA

| 2. | Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu 2019. gada 17. decembrī pieņēma lēmumu sākt procedūru, pamatojoties uz to, ka Komisijas veiktajā pirmā posma izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par ierosinātā darījuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

2.

2.1.   Termiņa sākotnējie pagarinājumi un apturējumi

| 3. | Balstoties uz HHIH2020. gada 10. janvārī iesniegto oficiālo pieprasījumu, Komisija 2020. gada 10. janvārī saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otro daļu atbilstoši prasītajam par 20 darbdienām pagarināja Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto termiņu lēmuma pieņemšanai par ierosināto darījumu saskaņā ar tās pašas regulas 8. pantu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pirms iebildumu paziņojuma pieņemšanas procedūra turklāt tika divreiz apturēta ar Komisijas lēmumiem saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka HHIH nebija laikus iesniegusi pilnīgas atbildes uz Komisijas informācijas pieprasījumiem. Ar pirmo lēmumu, kas tika pieņemts 2020. gada 4. februārī, Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto termiņu skaitīšana tika apturēta no 2020. gada 23. janvāra līdz 21. februārim. Ar otro lēmumu, kas tika pieņemts 2020. gada 1. aprīlī, procedūra tika apturēta no 2020. gada 31. marta līdz 2. jūnijam. |
| --- | --- |

4.

2.2.   Iebildumu paziņojums

| 5. | 2020. gada 8. jūnijā Komisija pieņēma HHIH adresētu iebildumu paziņojumu. 2020. gada 9. jūnijā (3) iebildumu paziņojums tika oficiāli paziņots HHIH un par apsvērumu iesniegšanas termiņu tika noteikts 2020. gada 26. jūnijs, taču pēc tam Konkurences ģenerāldirektorāts (Konkurences ĢD) to pagarināja līdz 2020. gada 29. jūnijam. 2020. gada 10. jūnijā arī DSME tika informēts par iebildumu paziņojuma pieņemšanu, un tam tika piedāvāta iespēja pieprasīt iebildumu paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ja tas vēlētos iesniegt (atsevišķus) apsvērumus saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) 802/2004 (4) 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iebildumu paziņojumā Komisija pauda provizorisko viedokli, ka ierosinātais darījums varētu būtiski kavēt efektīvu konkurenci Apvienošanās regulas 2. panta 3. punkta nozīmē konkurenci ierobežojošas horizontālas nekoordinētas ietekmes dēļ, ko jo īpaši radītu: i) dominējoša stāvokļa rašanās un/vai ii) nozīmīga konkurences spiediena, ko puses izdara viena uz otru, likvidēšana un pārējo konkurentu radītā konkurences spiediena mazināšanās lielo sašķidrinātas dabasgāzes tankkuģu (“LLNGC”) būves pasaules mēroga tirgū, kā arī i) HHI dominējošā stāvokļa nostiprināšanās un/vai ii) nozīmīga konkurences spiediena, ko puses izdara viena uz otru, likvidēšana un pārējo konkurentu radītā konkurences spiediena mazināšanās ļoti lielu sašķidrinātās naftas gāzes tankkuģu (“VLGC”) būves pasaules mēroga tirgū. |
| --- | --- |

6.

2.3.   Piekļuve lietas materiāliem

| 7. | HHIH2020. gada 9. un 23. jūnijā ieguva piekļuvi pieejamajiem dokumentiem, kas iekļauti Komisijas lietas materiālos. Papildu piekļuve lietas materiāliem tika nodrošināta 2020. gada 21. oktobrī, 2021. gada 30. aprīlī, 2021. gada 22. novembrī un 2021. gada 20. decembrī. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neesmu saņēmusi nevienu pušu sūdzību vai pieprasījumu attiecībā uz piekļuvi lietas materiāliem. |
| --- | --- |

8.

2.4.   Ieinteresētās trešās personas

| 9. | 2020. gada 15. jūnijā diviem subjektiem tika dota iespēja tikt uzklausītiem šajā lietā ieinteresēto trešo personu statusā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Abām ieinteresētajām trešām personām tika nodrošināta iebildumu paziņojuma nekonfidenciālā versija un noteikts termiņš, kurā tās var iesniegt apsvērumus. Abas ieinteresētās trešās personas izmantoja šo iespēju, un to rakstisko piezīmju nekonfidenciālās versijas tika darītas pieejamas pusēm. |
| --- | --- |

10.

2.5.   Atbilde uz iebildumu paziņojumu

| 11. | HHIH uz iebildumu paziņojumu atbildēja 2020. gada 29. jūnijā. Puses nelūdza rīkot oficiālu mutisko uzklausīšanu. |
| --- | --- |

11.

2.6.   Termiņa papildu apturējums

| 12. | Ņemot vērā, ka HHIH savā atbildē uz informācijas pieprasījumu nebija iesniegusi pilnīgu informāciju, Komisija 2020. gada 14. jūlijā pieņēma trešo lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu. Ar šo lēmumu Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta pirmajā daļā minētā termiņa skaitīšana tika apturēta no 2020. gada 13. jūlija, tas ir, darbdienas, kas sekoja datumam, līdz kuram HHIH bija jāiesniedz pilnīga atbilde uz informācijas pieprasījumu. HHIH pilnīgu atbildi iesniedza 2021. gada 18. novembrī, un tādējādi apturējums ilga līdz šīs dienas beigām. |
| --- | --- |

12.

2.7.   Faktu vēstules

| 13. | Komisija nosūtīja HHIH divas faktu vēstules – 2021. gada 28. aprīlī (“pirmā faktu vēstule”) un 2021. gada 19. novembrī (“otrā faktu vēstule”) –, kurās tā norādīja papildu un/vai atjauninātus faktus, kas pamato iebildumu paziņojumā izdarītos provizoriskos secinājumus un kas, kā Komisija bija secinājusi lietas materiālu turpmākā analīzē, potenciāli varētu būt nozīmīgi galīgā lēmuma pamatojumā. |
| --- | --- |

13.

| 14. | HHIH savas rakstiskās piezīmes par pirmo faktu vēstuli iesniedza 2021. gada 2. jūnijā, bet par otro faktu vēstuli – 2021. gada 29. novembrī. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Konkurences ĢD, izskatījis HHIH atbildi uz otro faktu vēstuli, 2021. gada 3. decembrī e-vēstulē nosūtīja HHIH vairākus papildu faktus, uz kuriem, kā tas norādīja, Komisija varētu balstīties galīgajā novērtējumā un kuriem tas attiecīgi vēlējās pievērst HHIH uzmanību. HHIH savas piezīmes par šiem papildu faktiem iesniedza 2021. gada 6. decembra atbildes e-vēstulē (5). |
| --- | --- |

15.

2.8.   Lēmuma projekts

| 16. | Lēmuma projektā Komisija pievēršas tikai LLNGC būves pasaules tirgum, attiecībā uz kuru Komisija uzskata, ka ierosinātais darījums būtiski kavētu efektīvu konkurenci, jo tā rezultātā horizontālas nekoordinētas ietekmes dēļ rastos dominējošs stāvoklis. Lēmuma projektā vairs nav pausts uzskats, ka ierosinātais darījums būtiski kavētu efektīvu konkurenci VLGC būves pasaules tirgū. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kā paredzēts Lēmuma 2011/695/ES 16. panta 1. punktā, esmu izskatījusi lēmuma projektu un secinu, ka tas attiecas tikai uz iebildumiem, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust viedokli. |
| --- | --- |

17.

3.   SECINĀJUMS

| 18. | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatu, ka šajā lietā ir tikusi nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

18.

Briselē, 2022. gada 11. janvārī

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1 lpp.).

2

(3)  2020. gada 8. jūnijāHHIH pieaicinātajiem juristiem informatīvos nolūkos jau tika nosūtīta iebildumu paziņojuma un tā pavadvēstules (neoficiāla) kopija.

3

HHIH

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Komisija 2021. gada 6. un 7. decembrī arī nosūtīja HHIH papildu e-vēstules, kurās tā sniedza skaidrojumus par pavisam nedaudziem faktiem.

5

HHIH

---

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/35

---

Kopsavilkums komisijas lēmumam

(2022. gada 13. janvāris),

ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta M.9343 – Hyundai Heavy Industries Holdings / Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering)

(Izziņots ar dokumenta numuru C(2022)63)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 93/04)

Komisija 2022. gada 13. janvārī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1)
  un jo īpaši minētās regulas 8. panta 3. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts – attiecīgā gadījumā provizoriskajā versijā – lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta vietnē šajā adresē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

1.   PUSES

| (1) | Hyundai Heavy Industries Holdings (“HHIH” jeb “paziņotāja puse”) ir Dienvidkorejas pārvaldītājsabiedrība, kas ar meitasuzņēmuma Korea Shipbuilding & Offshore Engineering (“KSOE”, Dienvidkoreja) starpniecību kontrolē uzņēmumus Hyundai Heavy Industries Co. Ltd (“HHI”), Hyundai Samho Heavy Industries (“Hyundai Samho”) un Hyundai Mipo Dockyard (“Hyundai Mipo”). Tās kuģubūves darbības ietver dažādu kravas kuģu, kuģu motoru un atkrastes iekārtu izgatavošanu. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co., Ltd. (“DSME”) ir Dienvidkorejas uzņēmums, kas galvenokārt darbojas kuģubūves jomā. Tas pārsvarā izgatavo dažādus kravas kuģus un atkrastes iekārtas, taču ne kuģu motorus. |
| --- | --- |

(2)

2.   DARĪJUMS

| (3) | Komisija 2019. gada 12. novembrī saņēma saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu iesniegtu paziņojumu par ierosinātu koncentrācijas darījumu, kura rezultātā HHIH ar meitasuzņēmuma KSOE starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūtu vienpersonisku kontroli pār DSME (turpmāk “darījums”). |
| --- | --- |

(3)

3.   PROCEDŪRA

| (4) | Komisija saskaņā ar 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu 2019. gada 17. decembrī pieņēma lēmumu ierosināt lietu. Komisija norādīja uz nopietnām šaubām par darījuma saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību attiecībā uz šādiem potenciālajiem pasaules mēroga kuģubūves tirgiem: sašķidrinātas dabasgāzes (“LNG”) tankkuģi (“LNGC”, ieskaitot peldošo uzglabāšanas un regazifikācijas bloku “FSRU” potenciālo apakštirgu) un LLNGC apakštirgus (ieskaitot “lielo FSRU” potenciālo apakštirgu), naftas tankkuģi, ieskaitot ļoti lielu jēlnaftas tankkuģu potenciālo apakštirgu, sašķidrinātās naftas gāzes (“LPG”) tankkuģi, ieskaitot ļoti lielu LPG tankkuģu apakštirgu, un konteinerkuģi, ieskaitot ļoti lielu konteinerkuģu potenciālo apakštirgu. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | 2020. gada 10. janvārī pēc paziņotājas puses pieprasījuma saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otro daļu procedūras izskatīšanas termiņš tika pagarināts par 20 darbdienām. Ar lēmumiem saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu izskatīšanas termiņa skaitīšana tika apturēta no 2020. gada 23. janvāra līdz 2020. gada 21. februārim un no 2020. gada 31. marta līdz 2020. gada 2. jūnijam, pamatojoties uz to, ka paziņotāja puse nebija iesniegusi Komisijas pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Komisija 2020. gada 8. jūnijā pieņēma iebildumu paziņojumu, kurā tā pauda nopietnas šaubas par darījuma saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību. Paziņotāja puse uz iebildumu paziņojumu atbildēja rakstiski, taču nelūdza rīkot oficiālu mutisko uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ar lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu izskatīšanas procedūras termiņa skaitīšana tika vēlreiz apturēta no 2020. gada 13. jūlija līdz 2021. gada 18. novembrim, jo paziņotāja puse nebija iesniegusi Komisijas pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(7)

4.   KOPSAVILKUMS

| (8) | Komisija secināja, ka darījums būtiski kavētu efektīvu konkurenci iekšējā tirgū LLNGC būves pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Paziņotāja puse neiesniedza oficiālu saistību priekšlikumu Komisijas bažu kliedēšanai. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tāpēc Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 3. punktu un 8. panta 3. punktu un EEZ līguma 57. pantu atzina šo darījumu par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (“lēmums”). |
| --- | --- |

(10)

5.   PAMATOJUMA SKAIDROJUMS

5.1.   KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

| (11) | LNGC ir kuģi, kas aprīkoti ar īpašu kravas uzglabāšanas sistēmu, ar kuru LNG var transportēt temperatūrā, kas ir tuvu mīnus 162 grādiem pēc Celsija. LNGC ietver arī FSRU apakšgrupu. Pie FSRU pieder arī iekārtas, ko izmanto LNG regazifikācijai un nogādāšanai krastā (turpmāk apzīmējums “LNGC” ietver arī FSRU). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Lēmumā mazie LNGC, kuru jauda ir līdz 40 000 m3
  LNG, ir nošķirti no LLNGC, kuru jauda ir 145 000 m3 vai lielāka. LNGC ar jaudu no 40 000 līdz 144 999 m3 ir sastopami ļoti reti. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Lēmumā konstatēts, ka LLNGC nav viendabīgi produkti, bet būtu diferencējami pēc dažādām iezīmēm, tādām kā pielietojums/tips (papildus “standarta”LLNGC ir arī LLNGC ledlauži un lielie FSRU), kravas tilpņu tehnoloģijas tips, citu tehnoloģiju tipi un kuģa vispārējā kvalitāte. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | No pieprasījuma viedokļa LNGC nav aizstājami ar citiem kravas kuģiem, jo LNG var pārvadāt tikai ar LNGC. Turklāt LLNGC nav aizstājami ar mazajiem LNGC. Piemēram, LLNGC izmanto LNG tālpārvadājumiem pa okeānu, savukārt mazos LNG tankkuģus izmanto pārvadājumiem nelielos attālumos un neizmanto pārvadājumos pa okeānu. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | No piedāvājuma viedokļa LLNGC ir komplicētākie un diferencētākie kravas kuģi, kuru būvniecībai pretstatā citu veidu kuģiem vai pat mazajiem LNGC ir nepieciešamas speciālas zināšanas un pieredze ļoti komplicētu gāzes kravas uzglabāšanas sistēmu būvniecībā. Līdz ar to ir tikai pavisam neliels skaits kuģubūves uzņēmumu, kas spēj uzbūvēt LLNGC: HHIH, DSME, Samsung Heavy Industries (“SHI”), kas visi ir Dienvidkorejas uzņēmumi, un, daudz mazākā mērā, CSSC (Ķīna). |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Tāpēc lēmumā konstatēts, ka LLNGC būvniecība veido atsevišķu produktu tirgu. |
| --- | --- |

(16)

5.2.   KONKRĒTAIS ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| (17) | LLNGC kuģubūves uzņēmumi atrodas Dienvidkorejā un Ķīnā, bet to klienti ir izkaisīti pa visu pasauli. Pasūtot LLNGC, klientiem parasti nav svarīgi, kur atrodas kuģubūves uzņēmums. Tāpēc lēmumā secināts, ka LLNGC būvniecības tirgus ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(17)

5.3.   NOVĒRTĒJUMS PAR IETEKMI UZ KONKURENCI

| (18) | Tirgus koncentrācija un liela kopējā tirgus daļa. LLNGC būvniecības tirgus ir ļoti koncentrēts – ir tikai četri kuģubūves uzņēmumi, kas spēj patstāvīgi uzbūvēt šos kuģus. Apvienotajam subjektam darījuma rezultātā būtu ļoti liela kopējā tirgus daļa, kas ievērojami pārsniegtu 50 % slieksni, pie kura tiek prima facie prezumēts dominējošs stāvoklis, turklāt pēdējos 10 gados tā ir pastāvīgi turpinājusi augt. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Konkurences sīvums. Tirgus apsekojumā noskaidrojās, ka HHIH un DSME ir sīvi un pat īpaši sīvi konkurenti (darījuma rezultātā apvienotos divi no trim ļoti sīviem konkurentiem – trešais ir SHI). Kā norādīja klienti, puses ir sīvas konkurentes pēc gandrīz visiem galvenajiem parametriem, kurus klienti parasti ņem vērā, lemjot, no kura kuģubūves uzņēmuma pasūtīt LLNGC. Minētie parametri ir kvalitāte / kuģa sniegums, cena, piestātnes vietu pieejamība / pasūtījuma izpildes termiņi, inženierprasmes/projekts, pieredze/tehnoloģijas un līdzšinējās darījumu attiecības. Turklāt HHIH, DSME un SHI ir tie trīs kuģubūves uzņēmumi, kurus klienti minēja visbiežāk, atbildot uz jautājumu par to, kuri kuģubūves uzņēmumi ir tikuši aicināti piedalīties LLNGC būves konkursos kopš 2014. gada. Un konkrēti HHIH un DSME ir tie divi kuģubūves uzņēmumi, kuri saskaņā ar klientu atbildēm kopš 2014. gada bija visbiežāk izraudzītie uzņēmumi LLNGC būves konkursos. Visbeidzot, Komisijas veiktā analīze apstiprināja, ka puses kopā ar SHI ir sīvi konkurenti un pat īpaši sīvi konkurenti. Tādējādi darījuma rezultātā apvienotos divi no trim ļoti sīviem konkurentiem. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Konkurentu radītais konkurences spiediens. Komisijas izmeklēšanā arī tika pierādīts, ka apvienotajam subjektam darījuma rezultātā būtu ne tikai ļoti liela tirgus daļa, bet turklāt konkurentu radītais spiediens uz tā faktisko darbību būtu ierobežots. Šādā koncentrētā tirgū ir maz konkurentu, un Komisija individuāli izvērtēja konkurentu SHI un CSSC stāvokli. Papildus tam Komisija izskatīja arī Japānā iedibināto konkurentu stāvokli, vērtējot kuģubūves uzņēmumus, kuri ir būvējuši LLNGC. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Pēc darījuma SHI būtu vienīgais atlikušais konkurents ar lielu tirgus daļu. No tirgus apsekojuma izriet, ka SHI ir vienīgais konkurents, kurš spētu piedalīties konkursos un piedāvāt līdzīgas kvalitātes produktus kā puses. Tomēr pēc darījuma tas būtu vienīgais šāds konkurents ļoti koncentrētā tirgū, kurā apvienotajam subjektam būtu būtiska tirgus daļa. SHI spēju izdarīt spiedienu uz pusēm ierobežo arī tas, ka SHI nebūtu pieejama pietiekama jauda. Tirgus apsekojumā apstiprinājās pieņēmums, ka, ja apvienotais subjekts pēc darījuma paaugstinātu cenas, SHI diez vai būtu ieinteresēts piedāvāt zemākas cenas. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | CSSC ir tirgus dalībnieks, kura klātbūtne tirgū joprojām ir ļoti ierobežota. Tirgus apsekojuma rezultāti arī vedina domāt, ka CSSC klientu skatījumā nespēj līdzināties pusēm attiecībā uz daudziem parametriem, ieskaitot kvalitāti, infrastruktūru, pasūtījuma pietiekami ātru izpildi, zinātību, projektu vadību un apkopes izmaksas. Turklāt CSSC spēju paplašināt darbību šajā tirgū ierobežo tā jauda. Arī CSSC koncentrēšanās uz iekšzemes tirgu neļauj secināt, ka šis uzņēmums pēc darījuma spētu izdarīt spiedienu uz apvienoto subjektu. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Komisija izskatīja to Japānas kuģubūves uzņēmumu stāvokli, kuri ir būvējuši LLNGC, un secināja, ka tie nerada vērā ņemamu konkurences spiedienu uz pusēm. Papildus neizdevīgākām cenām un mazākai jaudai tie turklāt koncentrējas uz iekšzemes tirgu. Šie tirgus dalībnieki arī izmanto vecu LNG kravas tilpņu tehnoloģiju, kas klientiem ir mazāk pievilcīga nekā pušu izmantotā tehnoloģija. Turklāt Komisija konstatēja, ka viens no šiem tirgus dalībniekiem pēdējos gados ir pametis LLNGC tirgu. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Šķēršļi ieiešanai tirgū. Apvienotā subjekta darbību, visticamāk, neierobežotu potenciāli ienācēji vai atkalienācēji tirgū. Lai kāds kuģubūves uzņēmums ieietu vai atkal ieietu tirgū un kļūtu par vērā ņemamu autonomu tirgus dalībnieku, kas spētu pārliecinoši un drīz radīt pietiekamu konkurences spiedienu, tam būtu labu laiku jāpieliek ievērojamas pūles. Šķēršļi ieiešanai un darbības paplašināšanai LLNGC tirgū ir lieli, un darbības paplašināšana prasa ievērojamu laiku un pūles. Pie šiem šķēršļiem ir pieskaitāmas licences, zinātība, projektu vadība, tehnoloģijas, kvalitatīvā un kvantitatīvā (ekspluatācijā nodoti vismaz 4 līdz 5 kuģi) pieredze, doka lielums, speciālais aprīkojums un infrastruktūra, pasūtījuma izpildes termiņi, piestātnes vietu pieejamība un finansiālais nodrošinājums. Turklāt kuģubūves uzņēmumus, kas ilgu laiku (10 gadus, bet šis periods var būt arī mazāks) nav darbojušies tirgū, klienti neuzskata par spējīgiem būvēt LLNGC, tai skaitā zudušas vai novecojušas zinātības dēļ. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Pircēju vara. Pēc darījuma klientiem nebūtu pietiekamas pircēju varas, lai spētu izdarīt spiedienu uz apvienotā subjekta darbību. Jau pirms darījuma piedāvājuma puse šajā tirgū ir ļoti koncentrēta, savukārt pieprasījuma puse ir visai sadrumstalota. Pat lieliem klientiem nebūtu pietiekamas pircēju varas. Turklāt ir vērojama izteikta cenas / peļņas normas izkliede starp klientiem un projektiem un prognozētā un faktiskā peļņas norma bieži vien būtiski atšķiras (proti, ir lielāka), kas arī norāda uz pircēju varas trūkumu. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Jauda. Neraugoties uz pušu apgalvojumiem, ka jaudas pārpalikums tirgū ierobežotu to darbību, Komisija uzskata, ka piedāvājums un pieprasījums pašlaik principā ir līdzsvarā un ka jauda LLNGC tirgū nav aizstājama. Paredzams, ka pieprasījums pēc LLNGC nākamajos piecos gados turpinās pieaugt (pat ņemot vērā Covid-19 ietekmi, sk. turpmāk). Tas nozīmē, ka gadījumā, ja apvienotais subjekts pēc darījuma paaugstinātu cenas, CSSC un SHI nespētu apmierināt visu pieprasījumu, un tādējādi apvienotajam subjektam jebkurā ticamajā scenārijā būtu izšķirīga ietekme. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Covid-19 ietekme. Pretēji paziņotājas puses apgalvojumiem Covid-19 krīze neradīja būtisku ietekmi uz pieprasījumu pēc LLNGC. Kā liecina trešo personu dati un prognozes, LLNGC tirgū pašlaik ir un arī turpmākajos gados būs augošs pieprasījums. |
| --- | --- |

(27)

6.   SECINĀJUMS

| (28) | Tādējādi lēmumā secināts, ka darījuma rezultātā tiktu būtiski kavēta efektīva konkurence iekšējā tirgū vai būtiskā tā daļā. Līdz ar to šis darījums lēmumā atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ievērojot Apvienošanās regulas 2. panta 3. punktu un 8. panta 3. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Tāpēc Komisija secināja, ka darījums nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(29)

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/39

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2022. gada 10. janvāra sanāksmē par lēmumu lietā M.9343 HHIH/DSME Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot Skype for Business

Ziņotāja dalībvalsts: Zviedrija

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 93/05)

Darījums

| 1. | Padomdevēja komiteja (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka darījums ir koncentrācijas darījums Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Savienības dimensija

| 2. | Padomdevēja komiteja (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka darījumam piemīt Savienības dimensija saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Produktu tirgi

| 3. | Padomdevēja komiteja (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijas konkrētā produktu tirgus definīcijai, t. i., ka tas ir lielo LNG tankkuģu (“LLNGC”) būves tirgus. |
| --- | --- |

3.

Ģeogrāfiskie tirgi

| 4. | Padomdevēja komiteja (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka konkrētais LLNGC būves tirgus tiek definēts kā pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

4.

Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| 5. | Padomdevēja komiteja (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijas atzinumam, ka darījums būtiski kavētu efektīvu konkurenci LLNGC būves pasaules tirgū, jo tā rezultātā rastos dominējošs stāvoklis. |
| --- | --- |

5.

Saderība ar iekšējo tirgu

| 6. | Padomdevēja komisija (10 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka tāpēc šis darījums saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 3. punktu un 8. panta 3. punktu un EEZ līguma 57. pantu jāatzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību. |
| --- | --- |

6.

---

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/40

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 10. marts

(2023/C 93/06)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0586 |
| JPY | Japānas jena | 144,70 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4425 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88258 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,3915 |
| CHF | Šveices franks | 0,9824 |
| ISK | Islandes krona | 150,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,2900 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,635 |
| HUF | Ungārijas forints | 383,65 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6815 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9143 |
| TRY | Turcijas lira | 20,0737 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6064 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4643 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3095 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7292 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4349 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 398,24 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,4250 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3594 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 402,95 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7849 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,400 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,115 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5037 |
| MXN | Meksikas peso | 19,5428 |
| INR | Indijas rūpija | 86,9375 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0586

JPY

Japānas jena

144,70

DKK

Dānijas krona

7,4425

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88258

SEK

Zviedrijas krona

11,3915

CHF

Šveices franks

0,9824

ISK

Islandes krona

150,10

NOK

Norvēģijas krona

11,2900

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,635

HUF

Ungārijas forints

383,65

PLN

Polijas zlots

4,6815

RON

Rumānijas leja

4,9143

TRY

Turcijas lira

20,0737

AUD

Austrālijas dolārs

1,6064

CAD

Kanādas dolārs

1,4643

HKD

Hongkongas dolārs

8,3095

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7292

SGD

Singapūras dolārs

1,4349

KRW

Dienvidkorejas vona

1 398,24

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,4250

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3594

IDR

Indonēzijas rūpija

16 402,95

MYR

Malaizijas ringits

4,7849

PHP

Filipīnu peso

58,400

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,115

BRL

Brazīlijas reāls

5,5037

MXN

Meksikas peso

19,5428

INR

Indijas rūpija

86,9375

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 93/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 93/41

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 93/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Hitachi Construction Machinery CO., Ltd. (“HCM”, Japāna), |
| --- | --- |

—

Hitachi Construction Machinery CO., Ltd. (“HCM”, Japāna),

| — | KTEG GmbH (“KTEG”, Vācija), kas pieder Kiesel Group (Vācija), un |
| --- | --- |

—

KTEG GmbH (“KTEG”, Vācija), kas pieder Kiesel Group (Vācija), un

| — | EAC European Application Center GmbH (“EAC”, Vācija), kas ir nepilnas funkcijas kopuzņēmums, kuru kopīgi kontrolē HCM un KTEG. |
| --- | --- |

—

EAC European Application Center GmbH (“EAC”, Vācija), kas ir nepilnas funkcijas kopuzņēmums, kuru kopīgi kontrolē HCM un KTEG.

HCM un KTEG Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār pilnfunkciju kopuzņēmumu kopuzņēmumu EAC.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties aktīvus.

2.

| — | HCM ir Japānas uzņēmums, kas pasaules mērogā ražo un izplata būvniecības tehniku. Tas piedāvā arī lietotas iekārtas un rezerves daļas saviem ražojumiem, kā arī saistītos pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

HCM ir Japānas uzņēmums, kas pasaules mērogā ražo un izplata būvniecības tehniku. Tas piedāvā arī lietotas iekārtas un rezerves daļas saviem ražojumiem, kā arī saistītos pakalpojumus,

| — | KTEG ir Vācijas uzņēmums, kas izstrādā un projektē ražojumus, galvenokārt pielāgotas ekskavatoru daļas, kā arī risinājumus, piemēram, būvniecības tehnikas pielāgošanu. KTEG ir daļa no Kiesel Group, kas visā pasaulē izplata jaunu būvniecības tehniku un apstrādes iekārtas un dažādu zīmolu lietotas iekārtas. Kiesel Group piedāvā arī sistēmas risinājumus un papildpakalpojumus finansēšanas, nomas un autovadītāju apmācības jomā. |
| --- | --- |

—

KTEG ir Vācijas uzņēmums, kas izstrādā un projektē ražojumus, galvenokārt pielāgotas ekskavatoru daļas, kā arī risinājumus, piemēram, būvniecības tehnikas pielāgošanu. KTEG ir daļa no Kiesel Group, kas visā pasaulē izplata jaunu būvniecības tehniku un apstrādes iekārtas un dažādu zīmolu lietotas iekārtas. Kiesel Group piedāvā arī sistēmas risinājumus un papildpakalpojumus finansēšanas, nomas un autovadītāju apmācības jomā.

3.

EAC darbosies šādās uzņēmējdarbības jomās: EAC nodrošinās bezemisiju un īpaši izmantojamu būvniecības tehniku. Jo īpaši tas izstrādās, ražos un pārdos elektrificētu bezemisiju būvniecības tehniku, galvenokārt ekskavatorus, kā arī īpaši izmantojamu būvniecības tehniku un iekārtas, tostarp satvērēja maiņas sistēmas, kā arī atbalsta un autoparka pārvaldības sistēmas.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11031 – HITACHI CONSTRUCTION MACHINERY / KIESEL / EAC

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---